12 



handlade träd, dels exem})lar, som växa vid vägkanter och åker- 

 renar. Men ä andra sidan är det anmärkningsvärt, att de suberösa 

 formerna vanligen ha mindre blad och trubbigare bladtänder än 

 flertalet bland de övriga. Ofta trälTas korkribbor blott på enstaka 

 grenar eller smärre kvistar, så att var. siiberosa genom ett par yx- 

 hugg skenbart förvandlas till huvudformen. På herbarieexemplar 

 kan man ej avgöra, om man har att göra med en icke suberös 

 form. Svårigheter av formell natur finnas också. Nedannämnda 

 var. xanlhochondra är ofta men ej alltid suberös. Man skulle så- 

 ledes få en f. suberösa under huvudarlen och en under denna 

 varielet. Men de antagna nomenklaturreglerna medgiva icke ett 

 sådant beteckningssätt. Ej bättre ginge det, om man underord- 

 nade de glandulösa formerna under de suberösa, ty då skulle forma- 

 namnet xanthochondra behöva upprepas. 

 Ytterligare några former vill jag framhålla. 



F. prunifolia n. f. (fig. VI). 

 Folia nitida magna vel maxima subovalia fere plana basi leviter 

 angustata vulgo parum obliqua. — Blad nästan ovala till formen, 

 ganska mörkt gröna, glänsande, i nervvinklarna helt obetydligt 

 ulliga. Skivan 10 — 12 — 14 cm lång och 6 — 8 cm bred, undantags- 

 vis resp. 17 och 10 cm. — Mästerby: Sallmunds löväng, många 

 exemplar; Atlingbo: Frigges. Närstående form med mer sned 

 bladbas funnen i Barlingbo (K. J. Lönnroth 1849). 



Var. xanthochondra Beck. 



Blad rikt beströdda med (på gottländska ex. vanligen gulröda) 

 små skaftade glandier, på undersidan mest på de finare nerverna, 

 på översidan mest på de grövre, i synnerhet mot basen. Gland- 

 ierna sitta ofta gruppvis så tätt, att knapparna beröra varandra; 

 andra hår saknas då alldeles. Förekommer täml. allmänt. Mest 

 typiska äro exemplaren från följande lokaler. Vallslena: Alvena 

 och Simunde; Källunge; Bäl; Gotthem: Nybingels och Botare; 

 Hörsne; Vänge; Hejnum: i prästgårdens lövängar: Mästerby: 

 Sallmunds; Atlingbo. 



Men liera underordnade former finnas på Gotlland. Särskilt i 

 ögonen fallande äro följande två. 



F. crispula n. f. (fig. VII). 

 Foliis valde latis magnitudine mediocri, basi lata oblique cordata, 

 sat tenuibus, leviter undulato-plicatis et buUatis, grosse sed haud 



