37 



b. Lepidium densiflorum Schrad. 

 Lepidiiim densi/Ioriim har hos oss i stor utsträckning; förväxlats 

 med L. uirginiciim. Först genom L. M. Neumans »Sveriges Klora» 

 (1901, sid. 402) kom den in i svensk floristisk litteratur, såsom L. 

 incisiim Roth. Senare gick den en tid under namn av L. apelaliiiv 

 Willd., tills RoBKKT Laksson (i Hot. Notis. lUO.S, sid. fi?) framhöll, 

 att A. Thellung påvisat dess rätta namn vara /.. densiflorum Schrad. 

 Denna art är näst L. ruderale den i Norden mest utbredda av 

 gruppens arter. Utom genom avfall vid hamnar, stationer, kvar 

 nar o. d. sprides den rätt myckel även genom gräslVö. Härigenom 

 kan den dyka upp snart sagt var som helst, även pä den rena 

 landsbygden. Dess regionala utbredning i Norden företer därför 

 en föga utpräglad tendens. Arten är anträlfad ända upp till allra 

 nordligaste Skandinavien, både inom Sverige och Norge. De äldsta 

 av mig sedda nordiska exemplaren härstamma för Sverige frän 

 1887, för Norge från 1879, för Danmark från 1894 och för Fin- 

 land från 1903. På många ställen har den varit alldeles tillfällig, 

 men på andra finnes den varje år, såsom på vägkanter, grusplaner, 

 järnvägsspår o. d. Ofta uppträder den i mycket stor mängd. Dess 

 spridningsmöjligheter på de platser, där den inkommit, synas emel- 

 lertid vara ganska begränsade. Jag har sett den från följande platser: 



Sverige. 



Skåne. Ystad (1905 A. Fries, 1909 H. Andersson); Malmö: riOOO N. 

 .lönsson, 1918 C. Blom), Slottsparken (1902 F. E. Alilfvengren ; Hyby: 

 Klågerups station (1920 O. R. Holmberg); Landskrona (1918 F. H. Änder, 

 1919 E. Nordström, 1919 N. Sylvén); Helsingborg (181)2 F. W. Strand- 

 mark, 1895 G. Löfgren, 1895 o. 1897 X. Uoscn, 1900 K. B. Nordström. 

 1903 O. Ringdahl); Simrishamn (1903 o. 1910 O. R. Holmberg ; Ahiis' bamn 

 (1914 o. 1915 F. H. Änder, 1916 A. E. Gorlon); Kristianstad a908 A. E 

 Gorton, 1909 P. Tufvesson, 1916 C. G. G. Theorin, 1918 O. .1. Hasslow); 

 Hessleholm (1887 R. O. 1. Wallengren). 



Blekinge. Karlskrona: Stumholmcn (1920 G. Samuelsson). 



Småland. Växiö: söder om lasarettet (1916 A. S. Trolander); Aringsås: 

 Alvesta (järnvägsområdet, 1914 C. Pleijei); Kalmar (1919 Bj. Holmgren); 

 Oskarshamn: kyrkogården (1904 O. Köhler); Högt)y: Berga järnvägsstation 

 (1912 O. Köhler); Västervik ^1891 M. M. Floderus). 



. Halland. Halmstad: bamnen (1910. F. E. Ahlfvengren, 1918 C. A. M. 

 Lindman), Slottsmöllan (,1909 F. E. Abifvcngren). 



Östergötland. Norrköping: folkskolan (gräsplan, 1904 A. Slackel- 

 berg). 



Västergötland. Nykyrka: Mullsjö järnvägsstation 1906 A. Arven): 



Skövde (1916 A. HCilphers); Karlsborg: kungspaviljongen (1915 E. Alm- 

 xjuist); Göteborg: Sannegården (1920 E. Hjertman:. 



