p 



107 



blågrön»). Den var samlad vid Vibble i Västerhejde på Golland 

 (1920). Växten befanns vara den i Mellan- ocli Sydeuropa mycket 

 utbredda T. major Jacq. lUom genom de redan av FniES anmärkta 

 kännemärkena skiljes denna från T. pratensis lättast genom de upptill 

 starkt förtjockade holkskaften och den taggiga frukten. Senare har 

 jag kommit att fästa mig även vid ett par exemplar i Ilb. Holm. 

 och Ups. från Skövde (1915 o. 1919), vilka av samlaren, A. Hulphkhs^ 

 kallats T. pratensis f. tortilis Koch, men med tillägget: »fullt 

 konstant typ, skulle ha rätt alt vara art». Genom den betydligt 

 ansvällda övre delen av holkskaftet likna dessa i hög grad T. major, 

 men å andra sidan avvika de genom kantblommorna, som äro lika 

 långa som holkfjällen. Växten överensstämmer mest med den flere- 

 städes iakttagna bastarden T. major x pratensis. Men om det verkligen 

 rör sig om denna eller någon av T. pratensis' många former, måste 

 jag tillsvidare lämna oavgjort. 



Tragopogon major har för övrigt för längesedan anträlTats i Sverige. 

 Redan i l:sta uppl. av G. J. Hartmans »Handbok i Skandinaviens 

 Flora» (1820, sid. 297) läses om densamma: »Fanns 1811 på Gelle 

 Bråbänk. En af Mag. Fries sänd artförändring af T. pratensis synes 

 äfven höra hit.» Uppgiften om förekomsten vid Gävle synes emel- 

 lertid ha berott på någon felbestämning, då den försvunnit redan 

 ur 2:dra uppl. (1832) av nämnda arbete och ej heller återfinnes i 

 R. W. Hartmans »Flora Gevaliensis II» (1848), där samtliga vid 

 Gävle tillfälligt anträffade arter uppräknas, eller i Hartmans her- 

 barium (nu i Hb. Ups.). Däremot hör tydligen den avsedda Friesska 

 växten till T. major. I l:sta uppl. av E. Fries' »Novitiae Florae 

 Suecicae» (1823, sid. 95) upptas nämligen en »T. pratensis y T. major» 

 och i 2:dra uppl. av samma arbete (1828, sid. 239) en form av 

 T. porrifolius »coroUis luteis», till vilka såsom synonym anföres 

 T. major Jacq. Växten säges förekomma vid Bosjökloster o, s. v. 

 i Skåne. Härifrån föreligga exemplar i Hb. Ups. med en etikett, 

 där Fries skrivit: »in graminosis horti, in quo colebatur simillimus 

 Tr. porrifolius. An var.?» Dessa äro tydlig T. major. 



I L. M. Neumans »Sveriges Flora» (1901, sid. 59) beskrives en 

 Tragopogon pratensis v. decipiens Prahl, som skall ha »korgskaft 

 lika vida som holkens bas». Den omtalas från Skåne (Ystad) och 

 Medelpad (Sundsvall). Under samma namn men med ett frågetecken 

 beskrives av C. Blom (i Bot. Notis. 1913, sid. 85) en växt, som han 

 på Kungsholmen utanför Karlskrona iakttagit tillsammans med 

 typisk r. pratensis. >Den gjorde intryck af att vara en väl skiljd 



