115 



fallen, ty all var kunskap niåsle ju ändå ylleisl vinnas genom 

 iakttagelse, och varje allmän lag måste sålunda först vara vunnen 

 genom induktion. Den mol slulet av 17()0-lalet allmänt utbredda 

 naturfilosofien, till vilken Uomells publikationer osökt föra tan- 

 karna tillbaka, skulle möjligen kunna betecknas som en åtminstone 

 tämligen rent deduktiv 2>melod>. När man i senare tid talat om 

 deduktiva riktningar inom biologien, har man därmed menat sä- 

 dana riktningar, vilka åtminstone delvis sökt erhålla sin kunskap 

 om de enskilda fallen genom deduktion från en på otillräckligt 

 och osäkert iakttagelsemalerial uppställd hypotes, vilken man vägrat 

 att verifiera. Äldre liders astronomi skulle kunna tjäna som en 

 god förebild för ett dylikt tillvägagångssätt. Man utgick vid sina 

 iakttagelser från den hypotesen, att solen rörde sig omkring jorden; 

 då man, som ju icke var att undgå, alltsomoftast iakttog med denna 

 hypotes dåligt överensstämmande fakta, förnekade man sina egna 

 iakttagelser till förmån för den på grundvalen av ett otillräckligt 

 material uppställda hypotesen, vilket med någon dialektik icke 

 mötte några större svårigheter. 



De riktningar inom växtsociologien, som betecknats som mer 

 eller mindre deduktiva, ha framför allt utmärkt sig därigenom, att 

 de på mer eller mindre lösa grunder uppställt vissa allmänna 

 fundamentalhypoteser, vilka man i de flesta fall betraktat som täm- 

 ligen självklara och därför ej brytt sig om att verifiera. Från dessa 

 allmänna hypoteser har man sedan deducerat fram såväl hela sin 

 grundläggande begreppsbildning och terminologi som sin uppfatt- 

 ning om de enskilda fallen. De induktiva naturundersökningar, 

 som man sedermera eventuellt utfört, ha därför redan från första 

 början genom själva de grundläggande begreppen kommit att bära 

 hypotesens stämpel; disharmoniera resultaten i något avseende med 

 den förutfattade meningen, bortförklarar man dem såsom mindre 

 tillförlitliga eller påverkade av någon okänd faktor. Finner man 

 t. ex. en mer eller mindre olikartad vegetation på två fläckar, vilka 

 man anser erbjuda samma livsvillkor och därför enligt »Thypothese 

 fondamentale de Técologie» borde ha samma vegetation, förklarar 

 man olikheten bero antingen på »firia, endast genom ytterst nog- 

 granna undersökningar påvisbara variationer hos de ekologiska 

 faktorerna» (Samuelsson 1916, sid. 350) eller därpå, att de icke 

 gemensamma arterna, även om de bilda vegetationens mest fram- 

 trädande del, äro »mindre betydelsefulla^ (Melin 1917, sid. 10). 

 Finner man å andra sidan samma vegetation på de mest olikartade 



