184 



på mer eller mindre stoftimpregnerade trädstammar och på lignunii 

 (^staket, brädväggar etc, ofla tillsammans med A', candelaria). Den 

 torde vara utbredd genom så gott som hela landet; de nordligaste 

 exemplar jag sett äro Iran Haparanda (1881 P. .1. Hellbom), de 

 högst upp insamlade från Storlien, på björkkvistar i regio sub- 

 alpina (1920 R. Sernander). 



3. X. lobulata Floerk.) B. de Lesd. 



Bouly de Lesdain i Ikdl. Soc. Bot. Fr. 1907), T. liv, p. 682. — Leca- 

 nora lobulata Kloerk, Deutsche Lichenen 1815;, nr. 14 non vidi). — 

 Physcia lobulala Harmand, Lichens de France (1909;, p. 614. Xanthuria 

 Bouly i A. Zahlbruckner, Lichenes rariores exsiccati (1908), nr. 119. ^ 



Hos denna art är bålen reducerad till ett minimum den kan 

 vanligen knappast urskiljas utan förstoring och består blott av små 

 tunna fjäll, platta och i förhållande till längden tämligen breda, 

 mellan de vanligen tättsittande, små apothecierna. Vid första ögon- 

 kastet tar man den lätt för en Caloplaca; den trots den ringa stor- 

 leken tydligt bladlika bålen hänvisar den emellertid till släktet 

 Xanthoria, inom vilket den morfologiskt sett torde representera det 

 lägsta utvecklingsstadiet. Dess utseende är synnerligen karakte- 

 ristiskt. »Il suflit d'avoir vu cetle espéce pour la séparer sans 

 hésilation du Ph. polycarpa>\ säger Harmand (I. c), ett uttalande,, 

 vari nog var och en, som sett arten, måste instämma. 



Troligen, åtminstone delvis på grund av sin litenhet, har A', lobu- 

 lata blivit föga up[)märksammad. På kontinenten är den blott 

 känd från ett fåtal lokaler, de Ilesta i Frankrike. Om dess före- 

 komstsätt säger Hahmand (1. c.) »Sur les troncs darbres, surtout 

 vers la base». Att döma av de exemplar jag sett, synes den vara 

 beroende av stoflimpregnation. Från Sverige har jag blott sett de 

 exemplar av densamma, som utdelats i Elias Fries' »Lichenes 

 suecici exsiccati», Fasc. XI (1833?), nr. 325 under namn av *Par- 

 melia lobulata» Fik. Tyvärr saknas lokaluppgift, och just till denna 

 fascikel blevo aldrig några »schedulae» utgivna, varför lokalen 

 tillsvidare är okänd. Att arten bör kunna påträffas i södra Sverige, 

 är i varje fall tydligt. 



^ Enligt välvilligt meddelande från profe.s.sor Zahlbruckner tillkom detta nam» 

 'infolge eines brieflichen Mis-sverständnisses». 



