280 



en liten llorislisk upi)sats f;u-dii>, »Bidrag till Östergötlands och Smålands 

 Jlora, sainlade och ordnade av K. F. Dusen». 



År 1880 publicerade han i Övers, av K. V. A:s Handl. resultatet av före- 

 gående somrars lanerogamstudier, som särskilt rörde sig om släktet Salix. 



Reseberättelsen åtföljes av en förteckning över Härjedalens faneroga- 

 mer och kärlkryptogamer, i vilken han ökat artantalet med 80 stycken 

 utöver näst föregående undersökning av H. F. Fristedt, vars förteckning 

 är tryckt i Botaniska Notiser 1854. De bada resandena iaktlogo eller 

 insamlade 528 faneroganier (hybrider ej inräknade) och 34 kryptogamer. 



Sommaren 1880 vistades som förut nämnt Dusen i Medelpad och Jämt- 

 land för studium av Sphagna. samt gav därvid även akt pä fanerogani- 

 vegetationen och pul)licerade följande är sina studier häröver i Bota- 

 niska Notiser i en liten uppsats, »Bidrag till västra Medcli)ads llora^. 



Ett högst intressant fynd gjorde Dusen sommaren 1880 i Phaca alpina. 

 Det var egentligen dock icke hans eget, tjr halvtorra exemplar av växten 

 lämnades honom av studeranden Artur Westp.erg, medan han uppe- 

 höll sig i byn Vassnäs pa västra sidan om Holmsjön. De hade några 

 <lagar förut insamlats vid By norr om nämnda insjö. Dusen besökte 

 växtstället, sluttningen av Byberget, och beskrev sedermera i Bih. t. 

 K. V. A:s Handlingar för 1881 den nye medborgaren i vår Hora i en 

 längre uppsats med titeln > Astragalas penduliflorus Lam.- . 



På våren 1887 hade Dusen sin stora avhandling om sphagnaccernas 

 utbredning i Skandinavien färdig. Den omfattar 155 kvartsidor och 

 redogör för 19 Sphagnam-avievs utbredning i Sverige, Norge och Fin- 

 land. Avhandlingen har sitt värde oberoende av den stora uppdelning 

 i arter, varieteter och former, som under tiden för undersökningens ut- 

 förande hade ägt rum från tyskt häll, och som även sedermera fortgått. 

 Det kan i detta sammanhang anmärkas, att en art fSph. Dusenii) är 

 uppkallad efter författaren. 



Avhandlingen grundar sig huvudsakligen på observationer och sam- 

 lingar, som Dusen gjort under sina mänga resor i Sverige. Vad fjäll- 

 trakterna beträffar, utförde han själv undersökningar på Areskutan samt 

 Hummeltjcldel och Tronfjeldet i Norge samt begagnade sig av ('ollinders 

 undersökningar av Sylijället och Snasahögarna och H. Hui/rs studier i 

 Inari Lappmark och på fjället Bättikaise i Finland. 



Dusen har även reviderat och ordnat en stor mängd Sphagnnin-fmm- 

 lingar, såväl svenska som utländska. 



Under sin lektorstid i Kalmar sysslade han bl. a. på lediga stunder 

 med Gentiana- och G/t/c^/va-studier. De förra röra sig särskilt om ut- 

 bredningen på ()land av Gentiana baltica. 



Under sommarferierna sysslade han bl. a. mycket med pressning av 

 odlade växter. Under den sista tiden samlade han för sitt läroverks- 

 museums räkning prover av in- och utländskt virke, och han Ij^ckades 

 t. o. m. till sist genom tillmötesgående av Svenska Ostasiatiska Kompaniet 

 i Göteborg få sitt lystmäte av kokospalmens stam (40 prov). 



Det kan ju vara överflödigt att relatera sina egna minnen av Dusens 

 personlighet. Endast några ord må tjäna att hugfästa ett par egen- 

 skaper, hans ovanliga tillmötesgående såväl beträflande upplysningar om 



