12() 



"Romerska kamiller". 



I denna tidskrill 1920 (sid. 109) citerar R. Sernander eller E. G. Lidbeck 

 (1755): "Medicinal-Växter — — — hava länge neder i Skåne varit bekante, 

 dock til Rikets skada årligen tagits utifrån; t. e. Lavendel, Melissa, Ruta, 

 Fenkål, Coriander, Arum, Salvia, [Anis], (^amomilla. Horn", därtill fogande 

 en sig till sistnämnda specimen anslutande hot: "Tydligen menas 'Ro- 

 merska kamiller', enligt Lyttkens (I, sid. 24) ett namn på Achillea ptar- 

 mica''. Förra delen av noten, "Tydligen — — — kamiller", måste av var 

 och en godtagas, men den tolkning av, vad som här, uti ifrågava- 

 rande sammanhang, är att förstå med "Clhjamomilla Rom." resj). 

 ""Romerska kamiller", vilken skönjes uti notens senare del — om än nära 

 till hands liggande för den eminente kännaren av svenska botaniska litte- 

 raturen — kan icke tillfredsställa en farmakognostiskt orienterad läsare. 

 För en sådan är det ej blott mer eller mindre tydligt, utan förbehållslöst 

 visst, att här åsyftade växt är Anthemis nobilis L. (Chaniomilla nobilis 

 (iodr.), vars blommor, vanligen "in forma plena" (flore pleno I). G.) — 

 under namn av Flores Ghamomillae romanae, romersk kamomill, romersk 

 kamille (dan.), römische Kamillen — alltsedan medeltiden (möjligen ännu 

 tidigare) hava ägt säkrad ställning som läkemedel (se t. ex. Fristedts 

 farmakologi 1873). Ännu i dag förekommer drogen å ett flertal av vårt 

 lands apotek och upptages alltjämt i Apot. Soc:s medic. taxa (märkligt nog 

 till betydligt lägre pris än blomstren av vår inhemska Matricaria Chamo- 

 milla L.). Romerska kamomillen odlas i stort uti Tyskland, Belgien, Frank- 

 rike och England, ja inom de båda senare länderna användes uteslutande 

 denna drog, icke den hos oss vanliga, från A/a/r/car/a Chamomilla härrörande. 



Achillea Ptarmica L. däremot har aldrig haft någon avsevärdare medi- 

 cinsk användning, och om odling för sådant ändamål har ingen enda upp- 

 gift kunnat uppspåras. Uttalanden, sådana som: "Die Bliiten sind als 

 V e r w e c h s 1 u n g^ von Flor. Ghamomillae romanae bemerkenswert" 

 (TscHiRCH), "Als V e r w e ch s 1 u n g e n^ [mit Flor. Gham. rom.] können 

 vorkommen öder untergeschoben werden die Bliithen von: Achillea Ptar- 

 mica L. — — — " (IIager), synas giva fingervisning om upprinnelsen lill 

 den i Sv. Botanik (Bd. 3, 1804), vid sidan av Nys-Akillea, intagna, svenska 

 benämningen "Romerska kamiller". Här har nämligen förväxlingen 

 ej stannat blott vid kommersen med varan såsom sådan, utan gripit in 

 på terminologien i ett vetenskapligt verk. Huruvida den sålunda missle- 

 dande benämningen i Sv. Botanik, som först blivit tillskapad av utgivaren 

 eller redan dessförinnan, gjort sin entré någonstädes i litteraturen, är ej 

 känt för undertecknad, som åtminstone icke funnit benämningen ifråga 

 tillämpad i efter 1804 utkomna floror etc. En annan namnförbistring står 

 härmed i visst samband. G. Nyman anför (Sveriges fanerogamer, 1867) an- 

 gående A. Ptarmica (nysört): "Dubbla likna de |blomstren| något små Tu- 

 senskönor, och växten odlas icke sällan i trädgårdarne under detta namn", 

 och Kindberg (Svensk Flora, 1877) upptager för samma växt som enda 

 svenskt namn Tusensköna (under det att Bellis perennis L. får vara helt 

 i avsaknad av dylikt!). Hos Krok o. Almquist (1917) m. fl. benämnes sist- 

 nämnda växt, enligt allmänna språkbruket, Tusensköna (el. Tusenskön), . 



' Spärrat vid citerandet. 



