208 



(k-l aiimiirkas, all Hamimax (anl. st.) upptar var. nciuorosa blott från 

 "Sk. lioli. Öl. (ioltl. — X. Ilerest. i söd. del", medan liuviidioinien 

 sä^es förekomma: Sk. — Tpl. Vcstml. och Verml. Öl. Goltl. — 

 N. (^hiistianssand; Jiederen; Berj^cn st." M. N. Blytt säger i "Norges 

 l-lora" (I. Deel, 1861, sid. 190): "Hovedartcn har jcg ei seel i Norge", 

 saml att han ej känner någon säker fyndort för densamma. Även 

 O. Dahl upptar i A. Blytts "Haandhog i Norges Flora" (1900) endast 

 f. nemoioHd och säger uttryckligen, att huvudarten saknas i Norge. 

 Ilar alltså än(hi intill våra dagar den allmänna uppfattningen 

 varit, att (kire.r nemorosd Rehent. — den uj)i)ställdes nämligen ur- 

 sprungligen (1804j som art — l)lott vore en skuggform av C. imlpina, 

 så ha dock röster e] alldeles saknats, vilka velat tillerkänna växten 

 en högre systematisk rang. Bland något äldre florister har utan 

 tvivel (1. Haussknkcht mest ingående sysselsatt sig med saken och 

 även i Österreich. Bot. Zeitschr. (Bd. 27, 1877) publicerat "Be- 

 merkungen zu Carex nemorosa Rebentisch". Han delar icke den 

 gäng.sc u])pfattningen om dess förhållande till C inilpina och säger 

 bl. a. fanf. st., sid. 153). "Eine Schatlenform . . . ist sie sicher 

 nicht, denn an vielen Ståndorten beobachtele ich nicht sel len die 

 beiden Arten nebeneinander . . . Die meisten Autoren ertheilen der 

 C. imlpina sparrig al)stehendc, nervige Friichte und unterscheidcn 

 dabei ihre var. nemorosa durch die helleren Deckblätler derSchläuche 

 und duich die längcren, laubblattartigen Tragblälter der Aehrchen, 

 Solchen Beschreibungen nach zu urlheilen, känn ich nur schlie.ssen, 

 dass eben nur (1. nemorosa und eine Form derselben, nicht aber 

 die eigentliche C. vuljnna vorgelegen hat". I fortsättningen ges en 

 ingående redogörelse för olikheterna mellan desamma, vilka samman- 

 fallas ])å följande säll, återgivet i svensk översättning: 



C imlpina L. C nemorosa Rebent. 



S t rå styvt uj)präll, vingat tre- S t rå styvt ui)i)rätt, trekantigt, 



kantigt, brett, med konkava sidor, smalare, med nästan plana sidor, 

 i kanterna mycket strävt. i kanterna mindre strävt. 



Blad breda. Blad breda, men smalare än 



hos C. imlpina. 

 A X tätt sammanträngda, mörk- Ax tätt sammanträngda, gul- 



bruna, gröna— ljusbruna. 



Skärmblad mycket korta, Skärmblad längre än hos 



styva, borstlika, knappt så långa (1. imlpina, ej styva, vanligen 

 som axen. längre än axen, det understa ofta 



örtbladsliknande. 



