209 



A X f] ä 1 1 äggrunda, ullöj)an(lc Axfjäll avlånga, utlöpande 



i en borsllik, tämligen lång spets, i en kort s|)ets, liusbruna, ljusare 



mörkbruna med mörkgrön milt- i kanten, med ljusgrön mittnerv, 

 nerv. 



F r u k t g ö m m e n bruna, av- F r u k t gö m m e n gröna — ljus- 

 långa, tillspetsade, i övre kanten bruna, större oeli bredare vid 

 vasst tandade, med kort otydligt l)asen än hos C imlpimi, ägg- 

 tvåkluvet spröt, upprätt fränstä- runda, tillspetsade, u|)i)till vasst 

 ende, på den konvexa utsidan tandade, med längre, bredare, 

 tydligt 6 — 7-nerviga, på den plana tydligt tvåkluvet spröt, utspär- 

 insidan utan nerver; förtorkade rade, på båda sidor tydligt ner- 

 märkesrester vanligen kvarsit- viga, utan märkesrester, 

 tände ända till fruktmognaden. 



Denna Haisskxechts framställning blev uppenbarligen ej alls be- 

 aktad av samtiden och senare alldeles bortglömd. Den citeras ej 

 ens i KuKENTHALS monografi, oaktat även en bastard Carex contigiia X 

 nemorosa beskrives, som i varje fall borde ha omtalats. Detta är 

 så mycket egendomligare, som Haussknecht otvivelaktigt var en 

 av sin tids skarpsyntaste florister. Blott i ett i)ar fall har jag ge- 

 nom herbarieexemplar från 1880-talet sett antydningar till att väx- 

 terna av skarpa iakttagare hållits artskilda. 



Först nyligen har Carex nemorosa åter blivit föremål för mera 

 ingående uppmärksamhet. Och denna gång från en nordisk florist, 

 nämligen Harald Lindberg. Tydligen utan att känna Haissknechts 

 framställning har Lindberg kommit till i stort sett alldeles samma 

 resultat. I Meddel. Soc. Fauna et Flora Fenn. 40 ( 1913— 14), sid. 

 42, säger han härom: "Carex imlpina L. består af två särdeles väl 

 åtskilda arter, den ena karaktäriserad af breda, rent gröna blad, 

 stor, brun, tät axsamling med mycket korta skärmblad och endast 

 på utsidan nerviga fruktgömmen, som i öfre delen äro mycket 

 tätt och skarpt tandade, ofta dubbeltandade, samt försedda med 

 ett på utsidan djupt klufvet spröt. Den andra, väl skilda arten 

 åter har något smalare, blågröna blad, smalare, mindre tät och 

 och ljusare axsamling med skärmblad af växlande längd, ofta rätt 

 långa, samt på bägge sidor tydligt nerviga fruktgömmen, som äro 

 i öfre delen betydligt glesare tandade samt försedda med ett på 

 bägge sidor lika grundt klufvet spröt". Och i •Schedae operis quod 

 inscribitur Plantae Finlandiae exsiccatae", Fasc. 9—20, 1910, har 

 han betecknat den förra såsom C. imlpina L. och den senare som 



14 — 22142. Svensk Botanisk Tidskrift. 1922. 



