311 



Uti Kroks banbrylaiule mi(lervisnin}*snu*lo(l, lians iiofif^raniilu'! och fram- 

 gångsrika pedagogiska verksamhet har man utan tvivel att söka förkla- 

 ringen till, att han, ehuru blott adjunkt, blev ledamot av den kommitté, 

 som tillsattes 1801) för att granska de vid undervisningen i matematik och 

 naturvetenskaj) använda läroböckerna. Han var ock rätta mannen, som 

 med häg och intresse grep sig an med sitt arbete och utförde det med 

 största sorgfällighet. Hland de granskade böckerna förekommo åtskilliga, 

 som voro utgivna av akademiska lärare; med oväld och klarhet kritiserade 

 han dessa arbeten och sparade ingalunda pä anmärkningar, dä iip|)gifterna 

 stodo i strid med de av honom i naturen iakttagna förhållandena. Här 

 dugde ej att utan kritik uppre])a, vad andra sagt fcirul; ingen auktoritet 

 fick göra sig gällande. I följd härav ui)i)blossade ock en häftig strid, varvid 

 Krok alltid vädjade till naturen i motsats emot uppgifter, som skrivits av 

 efter andra författare. Hans anteckningar från detta mödosamma arbete 

 finnas ännu kvar, och man förvånas med allt skäl över den flit och nog- 

 grannhet i allt, som han därvid lade i dagen. De omfattande floristiska 

 och morfologiska anteckningar, vilka han påbörjade redan tidigt såsom 

 student, kommo honom nu väl till pass. Ännu in i ålderdomens sena dagar 

 fortsatte han därmed, varom hans floror och läroböcker bära ojäviga, väl- 

 taliga vittnesbörd. Så är t. ex. hans interfolierade exemplar av Hartmans 

 flora fullskrivet med hans små petiga bokstäver både i texten och på de 

 insatta bladen. På samma sätt är ock förhållandet med många andra av 

 hans efterlämnade böcker. 



Då en man med Kroks sinnelag gjort och upptecknat denna massa av 

 iakttagelser, är det naturligt, att dessa skulle komma även andra till godo 

 och gagna vetenskapen. Och sålunda blev han författare. Sedan ll:te 

 upplagan av Hartmans flora, i vars författande Krok tagit en verksam del, 

 hade utgått ur bokhandeln, grep han sig an med utgivandet av en ny u])p- 

 laga, som dock skulle bliva så omarbetad och förändrad, att föga mer än 

 namnet var gemensamt. Efter en lång förberedelse utkom också ett första 

 häfte, men därmed avstannade tyvärr arbetet; den hjälp med kritiska 

 släkten, som medarbetare skulle lämna, uteblev eller kom så oregelbundet, 

 att han ledsnade vid och övergav hela företaget. Bättre lycka hade han 

 emellertid med den svenska flora för skolor, som han utgav i förening 

 med rektor Sigfrid Almquist, och som utkommit under deras redaktion i 

 15 upplagor och i åtskilligt mer än 1(K)000 exemplar. Den användes nu 

 vid alla våra läroverk och är väl bekant för både yrkes- och amatörbota- 

 nister. Om det förstnämnda arbetet var en synnerligen oekonomisk affär, 

 har den senare varit så mycket bättre, "en riklig liten guldgruva", plägade 

 han säga. Tidigt upprann hos Krok tanken på det arbete, åt vilket han 

 ägnat sin lediga tid under mer än 00 år av sitt långa liv: ett bibliografiskt- 

 botaniskt verk över alla dem, som i Sverige skrivit i botanik, eller över 

 svenskar, som i utlandet publicerat något "in Botanicis" alltifrån ganda 

 tider och intill våra dagar. Vilket arbete har ej delta krävt! Huru mycket 

 har han ej forskat i våra bibliotek för att finna källorna, ur vilka han 

 kunde ösa! Huru många arbeten har han ej måst rådfråga för att lösa 

 denna sin föresätta uppgift! Också ligger nu, sedan ett par år tillbaka, 

 manuskriptet färdigt i 4 digra kartonger. Om något annat land har ett 



