370 



bergen häcka gässen dels högt upp på vanligen branta fjällsidor, 

 dels även på tundror och öar, de beta ofta på fjällsluttningar och 

 vistas således å snart sagt alla mera snöfria nivåer på Spetsbergen 

 och kunna alltså sprida frön till alla dylika trakter. Dessutom är 

 det visst, att gässen i)å Sjjelsbergen genom sitt uppträdande mer 

 än några andra fåglar kunna bidraga till spridning av växter även 

 till förut vegetationslösa områden. Emot vegetationsperiodens senare 

 del, då massor av frön finnas strödda i mosstäcket, här och där 

 hopdrivna av vinden eller uppslammade vid bäck-kanter och ut- 

 blåsta över blottlagda, leriga deltaland, sträcka gässen i stora flockar 

 dagligen omkring över ganska stora områden. De beta då fler- 

 städes och flyga sedan mycket ofta ut till små öar, nakna delta- 

 land, moränmarker och dylikt, där de äro fullkomligt fredade för 

 alla farligheter från land. 



En sådan tillflyktsort för gäss har säkert även Bohemans tundras 

 östra del i långa tider varit, och jag tror, att gässen jämte vild- 

 renarna samt stormarna från Sassen-bay och Advent-bay huvud- 

 sakligen tillfört Bohemans tundra dess nuvarande flora. 



Hav.sströmmar, drivis och drivved torde spela en mera obetydlig 

 roll lör fröspridningen å Spetsbergen. 



Uppsala i oktober 1921. 



