OM SKVDDSSKOGSLAGEN .MKD F()RSLAG '111. 1. I.AC.KO.MPI.K I TKRING. I I 



Ofta ha bestånden före skyddsskogslagens tillkomst genomgåtts med 

 dimensionshuggningar. Någon nöjaktig återväxt efter dessa avverkningar 

 kan i allmänhet icke iakttagas. 



Det produktiva skyddsskogsområdet kan i motsats till den egentliga 

 ijällskogen avvinnas en ej ringa virkesskörd. Det är också rätt avsevärda 

 virkesmassor, som sedan skyddsskogslagcn började tillåmjjas, uttagits ur 



toto fort. 

 Fig. 4. Stamskiva av gran, avsågad i fot från marken, 42 

 tum i medeldiameter, 164 årsringar, c:a 650 m. ö. h. i örtrik 

 granskog å sydsluttning av fjället Kjeliken, Frostvikens socken. 



skyddsskogsområdet i Jämtlands län. Under i o-årsperioden 1905 — 1914 

 har sålunda från ifrågavarande område enligt Geete utstämplats 14,549,898 

 träd motsvarande 4,510,468 kbm. fast mått eller i medeltal per år 1,459,990 

 träd motsvarande 451,047 kbm. fast mått. 



Under det att inom den egentliga fjällskogen det utan tvivel är de 

 klimatiska förhållandena — särskilt vindarna — som få tillskrivas den 



Erik Geete, Om Tämtlands skyddsskogar. Skogen. Arg. 2, haft. 3. 



