OM SKYDDSSKOliSLAGEN .MKI) K()KSI,.\( I lll.l. I,.\( IKOMIM.K T IER1N(;. 43 



odlingar i Norrland i övrigt, kunna mycket väl vara till ledning för 

 dylika arbetens utförande inom här avhandlade område. 



För att man emellertid med tiden skall kunna erhålla på vetenskapliga 

 undersökningar baserad kunskap om, huru stäm|)lingarna och avverk- 

 ningarna i olika skogstyper böra verkställas för att gynna uppkomsten 

 av självföryngring, huru markberedningar och kulturer böra utföras för 

 att med sä billig kostnad som möjligt nå effektivt resultat, bör snarast 

 på statens bekostnad och genom dess försorg anordnas en serie avverk- 

 nings-, markberednings- och kulturförsök, kött- och fröundersökningar 

 m. m. Då dessa för skyddsskogarnas framtida skötsel viktiga frågor 

 måste ske med största vetenskaplighet och ett flertal därtill fordra lång 

 tid för att lämna resultat, torde ifrågavarande undersökningar lämpligen 

 böra anförtros åt statens skogsförsöksanstalt. 



De skogsvårdsarbeten, som inom skyddsskogsområdet kunna påfordras, 

 torde i allmänhet komma att ställa sig rätt dyra. Särskilt kan detta 

 bliva fallet för kulturarbetena. Man får därför från skogsägarnas sida 

 vänta sig den invändningen, att de pengar, som nedläggas på skogs- 

 vårdsändamål inom sk)'ddsskogarna, icke bliva privatekonomiskt räntabla. 

 Detta kan visserligen vara sant, men ä andra sidan kommer detta för- 

 hållande ofta att uppvägas av de slörre iiikoiiisier, som kimiia påräknas 

 därigenom^ att kraftigare i7igrepp i bestånden kunna göras, om garantier 

 fin7ias för skogsvårdsarbetens utförande å avi>erkningstr akterna. 



I de fall, där skogsvårdsarbetena bliva direkta följder av eller förut- 

 sättningar för utsyningsansökningarnas beviljande, böra emellertid alla 

 ränteberäkningar på nedlagda skogsvårdskostnader bortfalla, enär dessa 

 då böra betraktas som avverkningskostnader. Ifrågavarande skogars 

 egenskap av skyddsskogar torde dessutom tillåta eller rättare tvinga till, 

 att man frångår alla dylika beräkningar över vilka skogsvårdsarbeten 

 som ekonomiskt löna sig eller icke. Då skyddsskogarna avsattes i ända- 

 mål att hindra fjällgränsens nedgående och skogarnas försämrande inom 

 den fastställda gränsen, bör den principen fastslås, att ny skog måste 

 frambringas i den atwerkades ställe, det må ske genom naturliga eller 

 konstlade medel och även om kos t) i ad en härför blir stor. 



En dylik princip är emellertid ej förenlig med den enskildes fördel. 

 Det finnes därför intet annat att göra än att genom lagstiftning söka nå 

 målet. / de fall således^ där efter noggrann undersökning av förhållandet 

 en utsyningsförrättare finner, att uissa skogsvårdsarbeten behöva utföras a 

 utsyningstrakten, för att skogens framtida bestånd ej skall äventyras, bör han 

 kunna ålägga utsyningstagaren att utjöra dessa arbeten efter den beskrivnings 

 som av förra ttningsmanne7i vid utsyningstillfället upprättas. Skriftlig för- 

 bindelse på att dessa åtgärder skola vara fullgjorda inom viss, i proto- 



