OM SKOGSHOKFÖRINd OCH SKOGSVÄRDERING. 6 1 



ett flertal åskådningar göra sig gällande, och markvärdet kan varieras i 

 mycket stor utsträckning. Virkesförrådets värde kan likaledes å en skog 

 av ovannämd beskaffenhet ganska noggrant beräknas. Det erhållna mark- 

 värdet kommer således att grunda sig pä tillförlitliga uppgifter. \'i 

 m.åste emellertid erinra oss, att detsamma kan förändras. I'>ånsett mera 

 tillfälliga fluktuationer beträffande ränta och virkespriser hoppas ju åt- 

 minstone de mera optimistiskt anlagda på en sakta men ständigt fallande 

 ränta och på liknande sätt stigande virkespriser. Det förra förhållandet 

 föranleder en stegring i markvärdet. Däremot är det ovisst, på vilket 

 sätt stigande virkespriser komma att inverka. Givetvis bliva såväl in 

 komsterna som virkesförrådets värde större, men båda dessa ingå i for- 

 meln under olika tecken. 



I värt land förekomma, som bekant, skogar närmande sig det nyss 

 beskrivna ideella eller kanske rättare schematiska slaget endast mycket 

 sparsamt, vadan sålunda ovannämnda formel endast sällan utan vidare 

 kan tillämpas. Men om en skarp bokföring infördes å våra få lämpliga 

 skogar, skulle markvärdena inom dessa kunna tillförlitligt beräknas och 

 de erhållna resultaten tjäna till ledning vid utrönandet av markvärden 

 inom andra, ej alltför avlägsna orter. 



För att undvika de svårigheter, som medfölja en bestämning av ränte- 

 foten och den subjektiva uppfattning, som därvid kan göra sig gällande, 

 samt för att kunna förenkla beräkningen av markvärdet har Glaser före- 

 slagit användningen av en empirisk närmelseformel. Enligt denna är 



A + ^D 

 markvärdet, i>\ = '^- -^ , där A^^ betyder värdet av det fyrtioåriga 



2 



beståndets virkesmassa och ^J\q summan av de intill 40 års ålder ut- 

 tagna gallringarnas värden. Storleken av termen D^^ är oftast ringa. 

 Sålunda beräknas den av Glaser uti granskog å II bonitetskla.ssen vara 

 72, under det att A^^ är 1,830 kronor. På grund därav kan 27>>jq ofta 



uteslutas, varvid formeln erhåller följande utseende : i)'^ = — —. Formeln 



2 



lämnar ett resultat, som motsvarar det enligt Fau.stmanns formel 



B,. = - - '- ^ (c + 



I : op-^ — I \ o : oj> 



med en räntefot mellan 2 — 3 % erhållna resultatet. För bättre marker 

 beräknar den något högre, för sämre något lägre värde än denna. I"'ör 

 \'åra förhållanden lämnar den ett värde, som betydligt överstiger det 

 pris, som vid statens inköp av skogsmarker plägar betalas. Den synes 

 för övrigt även i allmänhet lämna ett avsevärt mycket högre markvärde, 

 än vi bruka beräkna. 



