74 J- A. AMILON. 



för hela skogen till 30: — kronor per har. Markvärdet beräknas med 



ledning av förut och nu utgående föga varierande beteslega till 40: — 



kronor per har. Bevakningskostnaden har årligen under beståndets hela 



liv utgått med o: 66 och administrationskostnaden med omkring o: 34 



eller sammanlagt i: — krona per har. I den senare inbegripas utgifter 



för skogsindelning. Skatter förekomma ej, och förefintliga onera äro så 



obetydliga, att de kunna frånses. Räntefoten beräknas vara 5 % och alltså 



1 : 00 

 J^ = — 20 kronor. Vinstgivande gallringar hava ej ägt rum. Med 



ledning av dessa siffror hava produktions- och förväntningsvärdet, det se 

 nare hänförande sig till det 33-åriga beståndets varuvärde, samt värdet 

 enligt Glasers formel uträknats för skilda åldrar och grafiskt återgivits. 



Betrakta vi kurvorna för produktions- och förväntningsvärdet skola vi 

 finna dem utvecklade enligt respektive formler från vardera endast en 

 fast punkt, nämligen från kulturkostnaden och varuvärdet vid 33 års 

 ålder. Andra kontrollpunkter eller stödjepunkter saknas fullkomligt. 

 Kurvorna kunna således säga hänga i luften, och huruvida de hänga 

 rätt, beror enbart av de i formeln ingående storheternas riktighet. 

 Kurvan för de enligt Glasers formel beräknade värdena stöder sig 

 emellertid såväl på kulturkostnaden som varuvärdet och förlöper som en 

 båglinje mellan dessa. I stort sett framgår den också mellan de tvenne 

 andra kurvorna. I alla bestånd sänker den sig emellertid i yngre ålder 

 under produktionsvärdekurvan. Ju sämre beståndet utvecklas eller med 

 andra ord, ju mindre varuvärdet vid a år överstiger produktionsvärdet, 

 desto djupare sjunker den Glaserska värdekurvan under produktions- 

 värdekurvan, och desto längre dröjer det, innan den senare överskrides. 

 Detta innebär dock icke någon större svaghet. Skillnaden mellan pro- 

 duktionsvärdet och det enligt GlaSERS formel beräknade värdet kan be- 

 traktas såsom ett berättigat avdrag för den risk, som alltid förefinnes, 

 att ett yngre bestånd icke utvecklas ekonomiskt tillfredsställande. 



Förhållandet mellan de efter de trenne metoderna beräknade ungskogs- 

 värdena framgår av efterföljande tabell. 



Den erfarenJiet om iingskogars värde, som vunnits vid köp eller för- 

 säljning av dylika, är mycket ringa och kan endast i sällsynta fall läggas 

 till grund för en värdering. 



I det föregående hava vi förutsatt, att det avsättningsbara förrådet 

 skall värdesättas som om det snarast skulle tillgodogöras. En forcerad 

 avverkning av de äldre träden kan emellertid i blädningsskogar och olik- 

 åldriga skogar överhuvud, där plantor och ungträd förekomma enstaka 



