86 J. A, AMILON. 



Förändringarna i anläggningarnas värde bero antingen på att ytterligare 

 kapital nedlagts i dem eller också på förflyttning eller förbrukning av det 

 redan befintliga. Någon värdetillväxt jämförbar med förrådets eller markens 

 äger icke rum. Någon vinst kan alltså ej uppstå, men väl förlust. Uti 

 inkomsterna redovisas emellertid även sådana medel, som härflyta ur en 

 minskning av anläggningarnas kapitalvärde. Dessa utgöra givetvis ingen 

 vinst och måste därför avföras ur formeln, vilket, då deras storlek icke 

 omedelbart kan beräknas, sker genom termen + (A^^^ — A^^ — ^^ka)- O^n 

 sålunda ifrågavarande inkomster betecknas med 2"/^^, blir A^^ = A^^ + 

 + U0\.^ — m^-a och insattes detta i formeln II erhålles 



''» = n ^ ^ 



Förändringarna i markens och virkesförrådets kapitaltillgångar bero på 

 förhållandet mellan avverkningens värde och markens och virkesförrådets 

 tillväxt i värde. Den senare betingas dels av förrådets biologiska till- 

 växt, dels av dyrhetstillväxten, i den mån denna ej motsvarar penning- 

 värdets sjunkande. Under den korta tiden — lo år — mellan tvenne 

 inventeringar är den obetydlig och kan förbises. A skogar med unge- 

 färligen normalt åldersklassförhållande är vidare avverkningen och till- 

 växten lika, och deras värden kunna antagas ungefärligen täcka varandra. 



Under sådana förhållanden uppkomma givetvis inga andra kapitalför- 

 ändringar än genom utgifter avseende kapitalökning och inkomster till 

 följd av mera tillfällig kapitalminskning, t. ex. på grund av försälj- 

 ning av jordområden, i förtid tillgodogjord skog m. m. Dessa utgifter 

 och inkomster äro emellertid bekanta genom de årliga boksluten, och 

 sålunda kan den årliga vinsten eller förlusten beräknas ur ekvationen 

 H' = {I— I/,) — lyU — U^). Skulle vidare inga kapitalförändringar alls hava 

 ägt rum, kan vinsten beräknas enligt den i vårt land i allmänhet, men 

 oftast felaktigt, använda formeln w ■■= I — U. 



Skogshushållningens resultat kan, som förut nämnts, konstateras även 

 genom storleken av förräntningsprocenten å skogstillgångarnas kapital- 

 värde. Härvid måste emellertid beaktas, att det i anläggningarna befint- 

 liga kapitalet är oberoende av något som helst biologiskt inflytande, 

 och till sin natur fullt jämförbart med t. ex. industriens kapital, varför det 

 givetvis bör förräntas efter landets vanliga räntefot. Detta sker också, 

 enär bland de årliga driftkostnaderna upptagas även ränta ä anläggning- 

 arnas icke nedskrivna kapitalvärde. 



Under samma förutsättningar, under vilka den årliga vinsten kan be- 

 räknas ur uttrycket I ■ — ■ L\ erhålles den årligen löpande förräntnings- 



