13Ö SVEN PETRINI. 



ej har något förryckande inflytande på tillväxtprocenten. Då finnes en 

 annan faktor att taga hänsyn till: Ökas efterfrågan på trävaror i högre 

 grad än tillgången? På denna fråga kan jag icke ge ett bestämt svar. 

 Men att efterfrågan ökas är tydligt: på grund av befolkningens tillväxt 

 och ökat behov av byggnadsmaterial, av papper och tidningar m. m. 

 dylikt. A andra sidan ökas även tillgången genom förbättrade kommu- 

 nikationer o. s. v. 



En sak, som emellertid utövar ett direkt inflytande på priserna, är 

 penningvärdet eller rättare penningens köpkraft och dess förändringar. 

 Ett fallande penningvärde betyder prisstegring, ett stigande är liktydigt 

 med sjunkande priser. Penningvärdet har länge varit statt i fallande, och 

 detta är givet en viktig orsak till den stora prisstegringen på trävarorna. 

 (Jfr Sauerbecks priskurva fig. I : C.) 



Då frågas: Huru sammanhänger den årliga prisstegringen på virket 

 med skog.sbrukets räntabilitet? Det är tydligt, att en ryckvis höjning 

 av priset på virke, då priset sedermera blir konstant, alls icke befrämjar 

 räntabiliteten.^ Ty det ökade värde, som skogarna få, kommer endast 

 den tillfällige ägaren tillgodo. Skog.sbruket som näring får nytta endast 

 av en varaktig prisstegring. 



Vi antaga för enkelhetens skull, att en stegring i virkespriserna fort- 

 plantar sig som en till procenten lika stor värdeökning å skogskapitalet. 

 Denna förutsättning kan motiveras på följande sätt. Om exportpriserna 

 stegras med 2 %, huru bör det då gå med priserna för den oförädlade 

 \aran? Vi sätta skogens realisationsvärde per kbm. = / kr. Nu betalas 

 för de förädlade varorna ett högre pris; säg att medelpriset pr kbm. är 

 p-\-dp kr. 



op eller ökningen i priset betingas av en del omkostnader för virkets 

 förädling, transport m. m. Beror prisstegringen på exportvirket huvud- 

 sakligen av att penningevärdet faller, kan man beräkna, att dessa om- 

 kostnader ha tendens att stiga. jMen maximistegringen kan i alla fall 

 sättas till 2 %, ty om denna sifl"ra överskrides, skulle detta betyda att 

 penningevärdet fölle i högre grad än vad prisstegringen på exportvirket 

 belöper sig till, och detta kan anses orimhgt. 



Då ha vi det så, att exportvirket stiger med 2 %, det är: p + op 

 stegras med 2 %. Antaga vi maximisiffran för op: stegringen = 2 %, 

 så följer härav att även p stiger med 2 %. 



Stegras op med mindre än 2 %, så kommer/ att växa med mera än 2 %. 



Förutsatt således, att en prisstegring pä 2 % äger rum på export- 

 virke, bör skogskapitalets värde stiga med minst 2 %. 



^ Prisstegringen fortplantar sig till skogskapitalet och ökningen i räntabilitetsprocenten 

 försvinner. 



