OM TRAVARUPRISERNAS STEORING. 



137 



Den omständioheten, att kapitalet stei^ras med 2 % per år, innebär 

 ju detsamma, som att man far 2 % ränta pä kapitalet, ty vi räkna i 

 pengar. Det är ju alldeles detsamma, som om jag har ett kapital pä en 

 bank, som vid årets början är K kronor men vid årets slut K 1,02 kro- 

 nor, vilket betyder, att jag har fått 2 % i ränta under året. 



Om jag sålunda ur mitt skogsbruk kan ta ut 3 % av mitt nedlagda 

 kapital, dä jag räknar med konstanta virkespriser, så erhåller jag faktiskt 

 5 % på mitt nedlagda kapital i pengar räknat. 



Efterskrift. 



Föreliggande undersökning om trävaruprisernas stegring verkställdes 

 under våren 1914 och resultaten framlades på en diskussionsafton å 

 Skogsinstitutet i november samma år. Av denna anledning har jag ej 

 kunnat taga med senare publicerade undersökningar på området. Då 

 emellertid i februarihäftet av denna tidskrift för 19 15 förekomma en del 

 grafiska bilagor till »Statsrevisorernas berättelse för år 19 13 rörande 

 domänstyrelsen», vilka ha ett visst intresse för frågan om trävaruprisens 

 stegring, har jag ansett mig böra omnämna dem i detta sammanhang. 



Dessa grafiska bilagor framställa prisernas gång per planktoft av tim- 

 mer i Ljusne och Voxne älvar åren 1884 — 191 1; priserna per sågtim- 

 mer av 19 eng. fots längd för en toppdiameter av resp. 13", 10", 8" och 

 6" i topp vid Granvåg (Sollefteå, Angermanälven) under åren 1900 — 

 1 9 14 samt priserna å pappersmassaved av gran av 15 eng. fots längd 

 och 5 7^" resp. ^^W i topp under åren 1905 — 19 14 vid Granvåg. För 

 timmerprisuppgifterna skiljes på tall och gran. Alla meddelade kurvor 

 ha försetts med utjämning, vilken överallt tagits i form av den räta lin- 

 jen. Dyrhetstillväxtprocenten har uträknats för varje kurva. 



Då såsom förut påpekats (sid. 122) Härnösandsdistriktets trävarupriser 

 lämpligen kunna accepteras såsom medeltal för rikets, äro uppgifterna 

 frän Granvåg av mest allmänt intresse. 



Med avseende på kurvornas utseende och utjämningen må anmärkas, 

 att pappersmassavedens priskurva synes ha en tydlig tendens att förlöpa 

 konkavt uppåt (konvex mot horisontalaxeln). Detta är anmärkningsvärt 

 då det strider mot det förlopp den allmänna trävaruprisnivån tagit (se 

 fig. I B), och innebär en tendens hos prisbildningen å massaved att för- 

 löpa efter konstant procentuell ökning snarare än efter konstant kvanti- 

 tativ ökning per år. 



Vad som rör de till kurvorna meddelade dyrhetstillväxtprocenterna 

 äro dessa bestämda efter okänd metod, som lämnat för höga värden. 



10. Skogsvårds/öreningens Tidskri/t ig 1 6. 



