NORRA EUROPEISKA RYSSLANDS SKOGSTILLGÅNGAR OCH SÅGVERKSINDUSTRI. I41 



Skogsareal i Skogsareal i % av guver- 



desiatiii. nementets totalareal. 



Transport 84,790,170 



Olonetz 5,732,294 47,6 



Nowgorod 5,432,995 53,9 



Kostroma 3,488,783 46,6 



Ufa 2,686,975 25,0 



102,131,2 17 



(Tabellen ur Th. Askergrens Handbok för Nordisk Trävaruindustri) i 

 desiatin = 1,0025 hektar. 



Geologiska förhållanden och markbeskaffenhet. 



Ur topografisk synpunkt utgör större delen av Ryssland ett tämligen 

 jämnt slättland, ryska platån». Denna likformighet beror ej pä det 

 geologiska underlagets ensartade beskaffenhet, utan på frånvaron a\' vul- 

 kaniska utbrott och bergbildade krafter under den tid marken erhöll sin 

 nuvarande gestaltning. Den ryska platån är tvärtom uppbygd av berg- 

 arter, tillhörande en mängd olika geologiska formationer, men utmärkande 

 för dem alla är, att de i mycket hög grad bibehållit sin ursprungliga, 

 nästan horisontala lagring. Trots detta företer landskapet pä flera ställen 

 ett småkulligt eller vågigt utseende, men beror detta på en senare om- 

 gestaltning, i det att landet under istiden täckts av ett sammanhängande 

 täcke av lösare material, som sedan inom vissa områden genom vattnets 

 och atmosfäriliernas inflytande givit upphov till dalgångar. Ur mark- 

 beskaffenhetens synpunkt kan man i stort sett dela Ryssland i två om- 

 råden ett nordligt, som ungefär sammanfaller med de trakter av landet, 

 som här äro föremål för behandling, och ett sydligt. I det nordliga 

 täckes berggrunden nästan överallt av glaciala avlagringar, härstammande 

 från den skandinaviska och uralska inlandsisen, och företer alltså detta 

 område det typiska utseendet, som uppstår genom isens verksamhet: ett 

 virrvarr av kullar, sjöar, kärr och myrmarker. Det sydliga området där- 

 emot utgör ända ned mot Svarta havet ett verkligt lössland. 



Inom det nordryska området finner man längst i öster Ural, löpande 

 i nord-sydlig riktning från norra ishavet till trakten av Orenburg, var- 

 ifrån smärre utlöpare sträcka sig ned mot områdena kring Kaspiska 

 havet. Denna bergskedja, som sträcker sig över c:a 30 breddgrader och 

 har en medelhöjd av endast 800 m. med enstaka toppar på 1,600 m., 

 delas i tre områden norra, mellersta och södra, ofta kallade öken-, malm- 

 och skogs-Ural. Bergskedjan, som utgör gräns mellan Europa och Asien, 

 bildar även här behandlade områdes östgräns. Omkring 150 km. väster 

 om Ural utbreder sig i nord-sydlig riktning en plataartad höjdsträckning. 



