ISETÄNKANDK KÖRANDE CRUNDERNA FOR F()RDELNIX(; AV SKO(;SVARI)SAV( IIKI KR. 207 



arealen försumpade marker, som behö\(le törljältras, — dels vilka olika mera 

 omfattande arbeten, som med understöd från skogsvärdsstyrelsen pågingo och 

 för de närmaste fem åren planerades, samt de beräknade kostnaderna därför, 

 dels de grunder, efter vilka styrelsen i allmänhet bidrog i kostnader för 

 skogsvårdsåtgärder, dels åtgärder för meddelande av undervisning i skogsvård 

 och årliga kostnaden därför, dels storleken av landstingets och hushållnings- 

 sällskapets anslag till skogsvårdsstyrelsen, dels slutligen huruvida styrelsen hade 

 några särskilda önskemål eller synpunkter att Iramhålla i anslutning till den 

 förevarande utredningen. 



Från Kungl. Maj:ts befallningshavande i de län, där skogs\årdsstyrelser 

 finnas, hava ock infordrats uppgifter, huru mycket skogs\årdsavgift debiterats 

 och redovisats inom vederbörande landstingsområde under vart och ett av 

 åren 19 13 och 19 14 samt huru mycket debiterats för år 19 15 ävensom huru 

 mycket skogsvårdsavgift för vartdera av åren 19 13 och 19 14 redovisats till 

 kungl. statskontoret. 



För fullgörande av sitt uppdrag hava de sakkunniga jämväl på annat sätt 

 förskaffat sig en del upplysningar, särskilt trån skogsvårdsstyrelsernas berättel- 

 ser ävensom från ett ganska omfattande statistiskt material, som insamlats för 

 skogsutställningen å Baltiska utställningen i Malmö år 19 14, och som välvilligt 

 ställts till förfogande. Det insamlade materialet har granskats och bearbetats, 

 och de sakkunniga hava sökt att därav bilda sig en ui)pfattning rörande det 

 olika behovet av skogsvårdsåtgärder och penningmedel till dessas genomförande 

 inom de olika landstingsområdena. 



Därvid har till en början up])stått frågan, huruvida vid fördelningen av de 

 till kungl. statskontoret redovisade skogsvårdsavgifterna samtliga skogsvårds- 

 styrelser ovillkorligen skola få andel därav. Ordalagen i 4 § i kungl. för- 

 ordningen den II oktober 191 2 om skogsvårdsavgift tyder visserligen därj)å, 

 att icke någon skogs\årdsstyrelse får förbigås vid fördelningen, åtminstone 

 icke så länge behov av medel förefinnes. Och det torde knappast kunna 

 tänkas, att för någon skogsvårdsstyrelse behov av medel till skogsvårdsåt- 

 gärder skulle helt och hållet saknas. Men det kan inträfta, att behovet hos 

 en skogsvårdsstyrelse är så obetydligt vid jämförelse med behovet hos de 

 andra styrelserna, att man näppeligen kan påstå, att den förra praktiskt sett 

 har något egentligt behov. Vid sådant förhållande förefaller det de sakkun- 

 niga, som om det skulle låta förena sig med förordningens bokstav och anda 

 att för dylikt fall underlåta att tilldela denna styrelse andel av de 10 pro- 

 <enten. Förhandlingarna inom riksdagen vid författningens antagande synas 

 ock i viss mån giva stöd åt en sådan tolkning. WA den nu föreslagna för- 

 delningen har emellertid anledning saknats att anlita antydda utväg. 



En av skogsvårdsstyrelsernas viktigaste U])pgifter och otvivelaktigt den, 

 vars fullgörande drager de drygaste kostnaderna, är att befrämja den enskilda 

 skogshushållningen genom beviljande av bidrag till och utförande av arbeten 

 för skogskultur samt i samband därmed tillhandahällande av skogsfrö och 

 ])lantor. Utbredande av kunskap i skogsskötsel är givetvis ock en huvud- 

 uppgift för styrelserna, men utgifterna härför äro mera begränsade. Kost- 

 naderna för sistberörda ändamål liksom kostnaderna för utövandet av den 

 uj)psikt och vidtagandet av de åtgärder, som jämlikt lagen den 24 juli 1903 

 om vård av enskildes skogar på skogsvårdsstyrelse ankomma, torde i de flesta 

 full kunna bestridas av inflytande skogsvårdsavgifter. Dessa medel torde ock 



