238 GUNNAR SCHOTTE. 



Exkursionsrouten vek nu av mot söder genom ett synnerligen ståtligt, cirka 

 120 år gammalt bokbestånd. I beståndet kunde beundras många raka, 25 

 meter höga stammar (se fig. 10). Beståndet, som är ett av de vackraste 

 svenska bokbestånd, väckte verklig sensation. 



Strax väster härom besågs en 33-årig granplantering, uppdragen å gammal 

 bokskogsmark å 4 fots förband. I detta synnerligen jämna bestånd anlades 

 hösten 191 1 skogsförsöksanstaltens gallringsserie nr 188. Trenne ytor om 

 vardera 20 ar utstakades, varvid en lämnades orörd (avd. III), en låggallrades 

 starkt (avd. II) och en krongallrades (avd. I). Av uppskattningsresultatet 

 (tabell 5) framgår, huru jämna de olika avdelningarna verkligen voro. Gall- 

 ringens utförande får en klar belysning genom en jämförelse mellan medel- 

 diametern hos utgallrat virke och hos det kvarvarande beståndet i de olika 

 avdelningarna. I den krongallrade ytan är medeldiametern densamma på det 

 kvarvarande beståndet och det utgallrade eller 8,5 cm.; hos det låggallrade 

 däremot 8,9 cm. (kvarvarande beståndet) och 6,1 cm. (utgallrade). Från av- 

 sättningssynpunkt är givetvis krongallringen att föredraga, då det ej kan vara 

 mycken idé att kosta arbete pä att avlägsna den stora mängden av små under- 

 tryckta träd i dessa bestånd. 



Härefter genomvandrades 35-åriga bestånd, uppkomna genom sådd av tall- 

 och granfrö. Här hade nu revirförvaltningen vidtagit den lämpliga åtgärden 

 att starkt gallra tallarna, som voro märkbart förhärskande, och härigenom 

 släppa fram den undertryckta granen. 



Nästa halt gjordes vid en annan av skogsförsöksanstaltens gallringsserier, 

 n:r 50 I — II. Denna anlades år 1906 i den då 32 år gamla granplante- 

 ringen. Vardera avdelningen omfattar en areal av 2 i ar. All självsådd björk 

 borttogs, varjämte granen i avd. II låggallrades svagt och i avd. I starkt. 

 Vid revisionen hösten 191 1 användes samma gallringsmetoder. Vid denna 

 revision fälldes ej några nya provstammar, utan uppskattningen skedde efter 

 1906 års provstammar. Efter vad det visat sig vid uppskattning av andra 

 ytor, har härigenom uppskattningen vid revisionen blivit för låg — en sak, 

 som får regleras vid nästa revision. Dén löpande tillväxten visar sig nämli- 

 gen endast vara 9 kbm., men är med all säkerhet mycket större. Försöks- 

 ytans bonitet motsvarar schweizarnas granbonitet II — III (tabell 6). 



Skiktförmågan i bestånden är synnerligen stor. Mycket gran finnes näm- 

 ligen i 2:dra och 3:dje kronskiktet. Hade gallringen utförts som krongall- 

 ring, skulle detta framträtt ännu klarare. Orsaken härtill kan dels tillskrivas 

 den goda marken, dels möjligen fröets proveniens, som antagligen är sydlig, 

 dels också tidigare överskärmning av en del björk. 



Strax härefter genomvandrades ett 40-årigt björkbestånd med under- och 

 mellanbestånd av gran. Ar 1906 anlades av skogsförsöksanstalten i detta då 

 34-åriga björkbestånd trenne gallringsytor (serien n:r 51). Den gran, som 

 fanns i bestånden, hade då närmast karaktären av underväxt. Avsikten med 

 ytorna var enligt förda anteckningar att utröna granunderväxtens inflytande å 

 björkskogen. Inom avd. I och II, som båda gallrades starkt — avd. II, 

 vilken är dubbelt så stor som de andra eller 48 ar, skulle sedermera ljushug- 

 gas — kvarlämnades granen; inom avd. III borttogs däremot all gran. Vid 

 revision 191 1 har avd. I och III fortfarande gallrats starkt, medan avd. II 

 ljushuggits (se tab. 7). Som var att vänta, har granen kraftigt tagit sig upp 

 i björkskogen — att hålla den som underväxt går givetvis ej — och ytorna 



