rORSÖK 'J"ILL UTVIXNIXG AV HARTS OCH TERPENTIN UR SKOGARNA 1 TYSKLAND. 429 



1 och med krigets början uppstod i Tyskland en kännbar brist på harts, 

 trots det att — enl. vad prof. Schwalhe skriver — »genom våra truppers 

 överraskande snabba intagande av Antwerpen, där alla möjliga byten gjordes, 

 därav även harts och terpentin, kunde ej denna brist fullständigt avhjälpas!» 



Den enligt ovan omnämnda cirkulär insamlade kådan från viltskadorna har 

 undersökts vid försöksanstalter i Eberswalde och befunnits i medeltal innehålla 

 intill 80 % hartssubstans och 20 % föroreningar, mest bark. Det omnämnda 

 insamlandet av kåda från granarna kan emellertid endast ske till begränsat 

 omfång, varför man i Tyskland för framtida hartsfångst anser sig hänvisad till 

 tallen, som i stort medeltal innehåller 3 — 4 % harts, medan granen endast 

 lämnar cirka i % . 



För vinnande av harts och terpentin kan användas antingen riset eller 

 stubbarna; själva stamveden är för dyrbar härför. Enligt utförda undersök- 

 ningar har det emellertid visat sig, att riset lämnar rätt små mängder harts 

 och eteriska oljor, fast man vore böjd tro motsatsen. Däremot lämna stub- 

 barna rikt utbyte. För att ur dem utfå hartsen, måste de hackas sönder i 

 särskilda hackmaskiner, som antingen kunna anbringas i skogen eller vid fabri 

 kerna. Det anses fördelaktigast, att transportera stubbveden till fabrikerna och 

 först där sönderhacka den. 



Utförd undersökning av stubbar efter 1 00-årig tall visade, att för vattenfri 

 ved räknat, erhållas följande procentsatser harts och terpentin: 



harts terpentin 



ur roten 8,1 % 1,1 % 



» stamdelens splint 7,5 » 0,8 » 



>^ » kärna 13,3 » 5,7 » 



Tidigare har professor Ramann påvisat att i 165-årig tall erhålles vid: 



1,00 meters höjd 7,99 % harts 



4,30 » » 5»°4 ^^ * 



8,45 » » 5>56 » » 



12,60 » » 3)66 » » 



16,75 » » 3>93 » » 



20,90 » » 3jI7 * * 



24,05 » » 5,05 » » 



Det synes således, att en trädstams nedersta del är hartsrikast. 



Om man beräknar, att stubbved består till hälften av egentliga rötter, som 

 äro fattiga på harts och terpentin, och den andra hälften av harts och ter- 

 pentinrik stamdel, så kan beräknas, att ur en rymdmeter stubbved bör erhål- 

 las 34 kg. harts och g kg. terpentin. 



Enligt vad fabriksmässiga försök visat, kan åtminstone 7 o procent av harts- 

 mängden tillgodogöras, och av terpentin erhölls 11,4 kg. per rymdmeter. Vär- 

 det av hartsen och terpentinet överstiger således stubbarnas bränslevärde även 

 i fredstid och bör därför kunna hushållsmässigt tillgodogöras. 



ScHWALBE beräknar, att ur preussiska statsskogarna, som omfatta en areal 

 av 1,600,000 hektar tallskogar, skall, efter ett medelutbyte av 0,06 fm. per 

 hektar, erhållas 137,000 rymdmeter stubbved. Härur kan fås 3 1,000 dec. -ton 

 harts med ett värde i fredstid av 600,000 mark samt i 5,600 dec. -ton terpentin, 



