448 c. G. HARTHELSON. 



betecknas som fullt medelgoda. Det har av de distriktsvis gjorda sam- 

 manställningarna i detta hänseende framgått, att variationen mellan de 

 olika distrikten är liten. Det samlade materialet rörande de olika 

 åldersklassernas fördelning visar i medeltal för hela södra Sverige, att 

 å kronoparkerna skulle skog av i — 20 års ålder upptaga 26,7 %,2i — 40 

 år 25,4 %, 41—60 år 17,9 ?/o, 61 — 80 år 10,3 %, 81 — 100 års 6,7 %, 

 över 100 åis 6,3 %. Kalmarkerna utgöra 6,7 %, allt av en totalareal av 

 224,841 har. Även om man med tämligen stor säkerhet kan påstå, att 

 de äldre åldersklasserna äro å kronoparkerna nu tillfinnandes i större 

 utsträckning, än anförda siffror angiva, så påvisa dessa dock, att de yngsta 

 åldersklasserna äro de förhärskande, vilket förhållande förklaras därav, 

 att en stor del ^v dessa parker utgöras av på senare tid inköpta pri- 

 vata skogar, å vilka större delen av den gamla skogen vid tiden för 

 inköpet var avverkad. Till den höga procenten av ung skog bidrager 

 också de inköp av rena kalmarker, nu av kronan kultiverade, som i av- 

 sevärd grad förekommit särskilt i västra Sverige. 



A de skogar, som av ålder varit i kronans ägo, är givetvis förhål lan 

 det mellan åldersklasserna mer normalt. Så t. ex. upptager å de ecklesia- 

 stika skogarna I:a ålderkl. 14 %, den II 21 %, den III 18 %, den IV 

 13 % och den V och VI tillsammans 21,6 %. Däremot är kalmarks- 

 procenten högre ä dessa senare än å kronoparkerna eller 11,9 % mot 

 6,7 ä kronoparkerna. Delvis torde den höga kalmarksarealen å de 

 ecklesiastika skogarna kunna förklaras därav, att i en del hushållnings- 

 planer betesmarker upptagits som kalmark. 



Den påvisade bristen å kronoparkerna i de äldsta åldersklasserna för- 

 klarar, varför dessa skogar i avseende på befintligt virkesförråd står 

 långt efter övriga allmänna skogar. Då enligt hushållningsplanerna å 

 kronoparkerna finnas endast 64 kbm. i genomsnitt per har, så innehålla 

 de ecklesiastika 77 och häradsallmänningarna 113 kbm. per har. Även 

 om, som det av kommittén framhälles, dessa i hushållningsplanerna angivna 

 virkesbelopp äro lägre, än i verkligheten är fallet, giva de dock en god 

 bild av förhällandet mellan de olika skogskategorierna liksom ock en 

 grund för ett bedömande a\' intensiteten i skogsvården inom samma 

 kategorier. 



Då som vi sett kronoparkerna hava den största ungskogsarealen av alla 

 allmänna skogar, och då de tillika hava per har räknat den lägsta vir- 

 kesmassan, borde man kunna förutsätta, att avkastningen i virke även 

 skall vara minst å kronoparkerna, synnerligast som några skillnader i 

 avseende på ståndort ej finnas mellan dem och de övriga allmänna sko- 

 garna. Så är emellertid icke förhållandet. Under det att det avverkade 

 virkesbeloppet å kronoparkerna i medeltal under åren 1909 — 11 per 



