KRÄNSLET FRÅN VÅRA SK0(;AR. 513 



brukades. Och än i dag finnas nog många sågverk, där man driver en 

 mindre god hushållning med bränsleavfallet. Vilket värde vid olika an- 

 vändning som ligger i såg\'erksavfallet belyses emellertid av följande 

 siffror. 



I en medelgod äldre ånganläggning för sågverksdrift kan man beräkna åt- 

 gången av rå sågspån pr i,ooo hästkrafttimmar vid lo timmars drift till 4,45 

 ton. I en fullt modern anläggning blir motsvarande siffra 2,68 ton. En kubik- 

 meter löst mått rå .sågspån väger vid c:a 50 % fuktighet i medeltal c:a 

 230 kg. Den moderna ånganläggningen förbrukar sålunda pr 1,000 

 hästkrafttimmar 11,65 lösa kubikmeter, under det att en äldre dylik för- 

 brukar 19,35 kubikmeter. Den lösa kubikmassan torde hålla c:a 25 % 

 fast, och åtgången av fast vedmassa är sålunda i första fallet 2,91 kbm. 

 och i senare fallet 4,84 kbm. 



I ton stenkol, om 6,000 eff. kalorier pr kg., motsvaras av ca 3,5 ton 

 sågspån av 50 % fuktighetshalt. Sättes pri.set per ton stenkol till 30 

 kronor, kan kostnaden att generera 1,000 hästkrafttimmar ur sågavfall 

 genom jämförelser med detta pris konstateras. Denna kostnad blir i 

 den moderna anläggningen kr. 22,97 och i den äldre kr. 38,14 och så- 

 lunda skillnaden pr 1,000 hkr kr. 15,17. Vid ett sågverk med t. ex. 

 500 ind. hästkrafters ångmaskin och 2,800 driftstimmar blir skillnaden 

 i årskostnaden 



1,400,000 hkr = 15,17 



1,000 



21,238 kr. 



I det anförda exemplet räknas i båda fallen med kondenseringsång- 

 maskiner, ävensom att bränslet utan särskild kostnad på vanligt sätt till- 

 föres ångpannornas eldstäder. Ett stenkolspris av 30 kr. pr ton såsom 

 medelsiffra för alla olika lägen i förhållande till lossningshamn får anses 

 vara högt, i jämförelse med vad som betalades före kriget. Emellertid 

 torde med tämlig visshet kunna påstås, att till Sverige importerade sten- 

 kol i åtskilliga år framåt efter krigets slut komma att hålla sig i priser 

 omkring antagna 30 kr. pr ton. Inom parentes sagt är priset f. n. i 

 medeltal betydligt över det dubbla. 



För att fullfölja kalkylen och undersöka, huruvida det lönar sig att 

 med i exemplet givna förutsättningar utföra modernisering av en ång- 

 anläggning, måste kostnaden för moderniseringen ställas emot den erhållna 

 vinsten i bränslevärde. Att angiva någon allmängiltig siffra för kost- 

 naden att modernisera en ånganläggning av anförd storlek är givetvis 

 omöjligt, då förhållandena på olika platser måste bliva mycket olika. 

 Om man emellertid vid moderniseringen kan använda befintliga ångpan- 

 nor, skorsten, samt maskin- och ångpannehus och moderniseringen be- 



