562 I- MATTSSON. 



att snedlinjerna i de båda procenttabellerna få olika utgångspunkt näm- 

 ligen respektive A och E. Detta återigen medför större reda i det hela. 

 — Den översta horisontala skalan är nytillsatt. Den motsvarar helt och 

 hållet meterskalan GF reducerad till fot. Här kan således direkt avläsas 

 att 6 m. är lika med 20 fot o. s. v. 



Ett exempel belyser för övrigt bäst tabellens användning. En 14-tums 

 tall av formklass 0,65 är 20 m. lång. Hur många fot 8-tums timmer 

 ger den? Vi utgå från 8-tum på högra skalan och gå fram till sned- 

 linjen, som representerar 14 tum. Härifrän kan nu diameterkvoten av- 

 läsas. Som ovan nämndes är detta dock onödigt. Eftersom diameter- 

 kvottabellen är upplagd över samma procentskala som avsmalnings- 

 kurvorna, kunna vi direkt övergå till kurvan för formklass 0,65, som 

 den heldragna pilen visar. Från avsmalningskurvan kan, om så önskas, 

 höjdkvoten avläsas längst till vänster. Men även denna avläsning kan 

 överhoppas. Vi gå därför endast fram till den linje, som representerar 

 20 m:s höjden och från denna upp till övre skalan, där avläsningen 

 göres. Resultatet blir: trädet håller 8 tum på 10,5 m. eller knappa 

 35 fot. 



Detta gäller för en tall med bark av mellansvenska typen. Vill man 

 använda tabellen för gran, måste naturligtvis diameterkvottabellen något 

 ändras efter de nya barkmåtten. Likaså om tabellen skall användas för 

 olika talltyper. Lämpligt är då att inlägga de olika typerna på samma 

 tabell men med olika färg. 



Om så önskas, kan tabellen även uppställas för direkt aptering i tum 

 och fot av centimetermätta träd. Härför fordras endast en obetydlig 

 förändring av diameterkvottabellen. Man utgår från diametrarna i cm., 

 gör avdrag för barken samt överför de så erhållna diametrarna inom 

 bark till tum. Dessa värden inprickas på skalan BC fig. 4 och sam- 

 manbindas med nollpunkten A. Linjerna benämnas så eft'^'' de centi- 

 metermätt på bark, -som de representera, varefter tabellen kan användas 

 på förut beskrivet sätt. 



Tabellens uppläggning är ju något besvärlig, men en gång färdig är 

 den nog trevligare att handskas med än avsmalningstabellernas ändlösa 

 sififerrader. 



Xov. 1915. 



