588 MAGNUS NORDQUIST. 



toppdiametrar, och vid uppgörande av sågningskalkyler grunda det över- 

 vägande antalet av våra sågverksanläggningar sina beräkningar på det 

 tillgängliga timrets toppdiametrar. De senaste årens genom sulfatmasse- 

 fabrikationens kombination med sågverksindustrien samt genom stegrade 

 träkolspriser avsevärt förhöjda värdena å det egentliga sågavfallet hava 

 ej förmått inverka på timrets försäljning och intumning i sådan riktning, 

 att en beräkning av stockarnas verkliga kubikmassor med ledning av 

 diametermätning å mitten i någon större utsträckning kommit att äga 

 rum, utan praktiseras alltjämt toppmåttsmätningen. Enligt mitt förme- 

 nande finnes det ej heller någon anledning övergå till mittmätning av 

 sågtimmer, så länge som mätningen skall ligga till grund för exakta 

 beräkningar angående huvudprodukten vid försågning, det egentliga såg- 

 utbytet. Det bör nämligen framhållas, att de olika rundvirkessortimenten 

 böra bliva intummade på sådant sätt, att det blir möjligt för virkes- 

 köparen eller förädlaren att med ledning av tumningssammandragen bilda 

 sig en såvitt möjligt tillförlitlig uppfattning, om vad som vid förädling 

 av det intummade virkespartiet i ena eller andra hänseendet kan erhållas. 

 Det är med tanke härpå, som jag tror, att en med i övrigt enhetliga 

 bestämmelser genomförd toppmåttsmätning av värt sågtimmer icke låter 

 sig utbytas mot något annat slag av intumningssätt, trots att inmät- 

 ningen icke giver oss en direkt föreställning om virkespartiets verkliga 

 kubikmassa. 



Apteringen av de virkessortiment, s. k. massaved, som finna använd- 

 ning i trämasse- och cellulosafabrikerna sammanhänger intimt med gäl- 

 lande bestämmelser angående dessa virkessortiments flottning och övrig 

 utfraktning ur skogarna. Flottningsbestämmelserna variera i landets olika 

 delar, så att exempelvis i Angermanälven, Ljungan m. fl. norrländska 

 älvar sker massavedens flottning i långlängder, under det att kortläng- 

 der i regel förekomma å Dalälven, i Mälardalen och å västkusten. 

 Återigen i Värmland och Norge sker massavedens flottning huvudsak- 

 ligen i långlängder. Givet är, att massaved i långlängder bör intummas 

 i fast mått, varvid diameter och längd upptagas å varje enskild massa- 

 stock. 



I motsats till vad som var förhållandet vid sågtimret, är det vid in- 

 mätning av massaved av vikt, att av tumningsprotokoUen åtminstone 

 approximativt kunna härleda den verkliga kubikmassan, som står en 

 trämasse- eller cellulosafabrik till buds, då däremot en sammanställning 

 över virkets fördelning efter de inmätta toppdiametrarna icke vid dessa 

 former av virkes förädling spelar samma roll som vid försågning av tim- 

 mer. På grund härav är enligt mitt förmenande mittmätning av massa- 

 ved i långlängder det- enda mätningssätt, som kan rekommenderas för 



