NÅGRA SYNPUNKTER RÖRANDE RUNDVIRKETS INTUMNING. 597 



3. Pappersmassa vedens längdmätning bör ske i fallande fot eller i fallande 

 halvmeter. 



4. I övrigt iakttagas vid intumningen de fordringar och bestämmelser 

 å olika slag av pappersmassaved, som stipulerats i respektive köpkon- 

 trakt. 



Rundvirkets inmätning i löst mått. 



De rundvirkessortiment av tall och gran, som förekomma till intum- 

 ning i löst mått efter flottlederna och vid järnvägarna, äro huvudsakligen 

 sulfit- och sulfatmassavcd samt props och kolved. I de flesta trakter av 

 vårt land förekommer emellertid såväl propsen som kolveden i långlängder, 

 varvid inmätningen sker styckevis med angivande av diameter och längd, 

 efter i huvudsak samma principer, som anförts angående långmassaveden. 

 Då ej heller några väsentliga skiljaktigheter uppstå vid dessa sortiments in- 

 mätning i löst kubikmått i jämförelse med pappersmassavedens inmätning, 

 anser jag det icke erforderligt att ingå på någon speciell behandling av 

 förhållandena vid uppmätning i löst mått av props och kolved, utan gäller 

 härom i tillämpliga delar, vad som från inmätningssynpunkt kommer att 

 anföras om pappersmassaveden. 



Förut har jag framhållit, att pappersmassavedens aptering i lång- eller kort- 

 längder i regel dikteras av de i skilda vattendrag gällande bestämmelserna 

 angående flottning av småvirkesdimensioner, men även å orter, där veden 

 i händelse av flottning hugges i långlängder, påträffas emellertid massa- 

 ved i kortlängder, varierande i längd till omkring 1 2 fot eller 3 meter, 

 nämligen överallt varest veden uppköpes och fraktas å järnvägarna. Man 

 bör nämligen observera, att den fasta virkesmassan i staplad massaved 

 är större, då längderna å veden äro mindre, än då de äro större. Att 

 det därför i regel är möjligheten att kunna lasta mesta möjliga fast kubik- 

 massa inom den tillåtna lastningshöjden å järnvägsvagnarna, som fram- 

 tvingat massavedens aptering i kortlängder, där dylika annars ej före- 

 komma, säger sig självt. 



Den fasta kubikmassa, som förefinnes å ett visst uppmätt rymdmått, 

 uttryckes vanligen i procent av det lösa måttet och benämnes fastmasse- 

 procenten. Denna blir ju mindre, desto längre, krokigare och kvistigare 

 den upplagda veden är, samt desto sämre tillredning och stapling verk- 

 ställts. I allmänhet kan man dessutom säga, att låga travar innehålla 

 relativt mindre fast kubikmassa än höga, vilka senare genom hoppress- 

 ningen mot bottnen av det överliggande virket falla tätare i måttet. 

 Samma är förhållandet med rundvirkesstaplar, som under någon tid fått 

 stå och torka. 



Bortse vi från barkens fasta volym och betrakta uteslutande själva 



