022 MAGNUS NORDQUIST. 



Tidskriften Trävaruindustrien, Ljusdal 1916. 



Tjänstgöringsreglementen och stadgar gällande för arbetsåret 1915 — 1916 vid Ångerman- 

 älvens tumningsförening, Värmländska inmätningsföreningen, Sundsvalls virkesmätnings- 

 förening och Umans tumningsförening samt Glommens tommermaaling. 



WesslÉN, g., Om virkesinmätning och virkets värde å rot, Skogsvårdsföreningens folkskrift 

 n:r 25, Stockholm 191 1. 



Westberg, H., Virkesutsyning, Tidskrift för skogshushållning, Stockholm 1895. 



Om beräkning av tillväxtprocenten. 



Av Tor Jacobsson. 



Den för närvarande mest använda formeln för massatillväxtprocenten är 



P y. P . 



P = P + Pr,^ + -^ -^ där P,,^ är ett träds massatillväxtprocent, P 



'^ -^ 100 



brösthöjdsgrundytans tillväxtprocent och /^^ formhöjdens tillväxtprocent. 

 P^ utrönes genom mätning av brösthöjdsdiametern och radietillväxten. 

 Pjr^ däremot kan vanligen ej direkt beräknas på grund av svårigheten 

 att utröna de sista toppskottens längd. Vid beståndstaxeringar har där- 

 för tillvägagångssättet blivit, antingen att man mer eller mindre okulärt 

 sökt bedöma toppskottens längd, eller att man använt erfarenhetstal för /yy,, 

 som då ställts i relation till åldern eller brösthöjdsdiametern. Att okulärt 

 eller som skett vid Värmlandstaxeringen med hjälp av Christens höjd- 

 mätare bestämma de sista toppskottens längd stöter på stora svårigheter, 

 vilket även framhålles av Värmlandstaxeringen, som vis å vis lövträden 

 förklarar desamma »så gott som oövervinneliga». För beståndstillväxt- 

 undersökningar torde en lämpligt avvägd erfarenhetsserie för Pj^j^ vara att 

 föredraga. 



Det närmast till hands liggande sättet för beräknande av tillväxten 

 vore att ha så detaljerade massatabeller, att de minsta ändringar i bröst- 

 höjdsdiameter och höjd angåve motsvarande ändringar i kubikmassan. 

 Av praktiska skäl kan emellertid en sådan tabell knappast uppställas. 

 Även en grafisk uppläggning ställer sig besvärlig. 



Ett sätt att lösa frågan är att upplägga kurvan för kuberingstalen 

 för materialet i fråga. Brösthöjdsdiameter avsattes på .:ir-axeln och ku- 

 bikmeter per träd på j-axeln. Kurvans ekvation beräknas, och tillväxten 

 betraktas som funktionens derivata. Fördelarna med ett sådant betrak- 

 telsesätt ligga i öppen dag. Svårigheten är att finna en lämplig funk- 

 tion. I brist på bättre kan H. Prytz' diameteterformel användas, 

 m = a D^ , där ni är ett träds kubikmassa, D dess brösthöjdsdiameter, a 

 och b konstanter. I medeltal för danska skogsträd ger Prytz' diameter- 



