SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1916. HAFT. 9 1 O. 



Grafiska massa= och avsmalningstabeller. 



Av Eric Ronge. 



I och med upptäckten av »formpunkten» och dess samband med ett 

 förefintUgt, lagbundet byggnadssätt hos träden inträdde för den träd- 

 uppskattande skogsmatematiken ett nytt skede. De förutvarande, mer 

 eller mindre osäkra kubikmassebestämningarna kunde ersättas av en på 

 vetenskaplig grund baserad, säkert och snabbt arbetande metod, den 

 s. k. »formpunktsmetoden», och samtidigt kastades vetenskapens klara 

 ljus över trädens avsmalningsförhållanden. Den allmänna mekaniska 

 lagen för trädens byggnad var uppdagad. Förtjänsten av denna för vårt 

 land ärofulla upptäckt samt dess bearbetning till för det praktiska skogs- 

 bruket användbar form tillkommer som bekant professorn vid Skogs- 

 högskolan, jägmästaren TOR JONSON. 



Resultatet av denna bearbetning föreligger i tabellform i TOR JONSONS 

 kända och allmänt använda »Massatabeller för träduppskattning» samt 

 i »Avsmalnings- och Tillväxttabeller för träduppskattning». 



Vad nu först niassatabellen beträffar, torde dess klara och rediga upp- 

 ställningssätt i de flesta fall onödiggöra alla hjälpmedel i form av gra- 

 fiska tabeller. Interpolationer förekomma där mera sällan, och praktiken 

 nöjer sig vanligen med endast tvenne decimaler, under det att tabellen 

 anger kubikmassan med tre decimaler. Emellertid skall jag här i för- 

 bigående — då denna uppsats huvudsakligen avser den grafiska avsmal- 

 ningstabellen — omnämna en grafisk kubikmassetabell, som vid vissa 

 taxeringar medför en avsevärd tidsvinst och lättnad i kubiktalens be- 

 stämmande för de olika dimensionsklasserna. Jag avser härmed de taxe- 

 ringar (»Sörlands-taxering»), där särskild taxationsblankett användes för 

 varje bestånd, och å vilken blankett beståndets höjdkurva uppdrages, 

 varjämte dess medelformklass angives. 



Undersöker man för en viss brösthöjdsdiameter i massatabellen kubik- 

 talen inom samma formklass för olika höjder, finner man lätt, att kubik- 

 massan stiger aritmetiskt med höjden. Anledningen härtill är det för 

 den i systemet initierade kända förhållandet, att formhöjden inom samma 

 formklass — praktiskt taget — stiger aritmetiskt med höjden. Denna 



