GRAFISKA MASSA- OCH AVSMALNINGSTABELLKK. 659 



Sålunda erhålles vid höjdkurva fig. i och beståndsformklass 0,65 för 

 10 — -12,9 cm:s klassen 0,07 kbm., för 13 — 15,9 cm. 0,13 kbm., för 16 — 18,9 

 cm. 0,20 o. s. v. Skulle så vara att man önskar kubiktalen uttryckta 

 i tusendels kubikmeter, behöver man endast avläsa tablån något nog- 

 grannare, än vad som kräves för erhållandet av de två decimaler, som 

 praktiken i vanliga fall nöjer sig med. 



Detta om den grafiska massatabellen. Med en kubiktabell, grafisk eller 

 i sifferform, är dock saken alltid enkel, då man ju där endast fordrar 

 en siffra, kubikviassan, som resultat av vissa primäruppgifter om ett träd 

 (brösthöjdsdiameter, höjd och formklass). Värre blir helt naturligt för- 

 hällandet, då man kommer in på avsmalningstabellen, där man om samma 

 träd fordrar den mångfald uppgifter, som behövas för detsammas apte- 

 rande på lämpligast möjliga sätt. 



Emellertid har professor JONSON — i likhet med jägmästare Maas m. fl. 

 — i sitt ovannämnda arbete » Avsmalnings- och Tillväxttabeller för träd- 

 uppskattning > pä det lyckligast möjliga sätt ordnat denna mera inveck- 

 lade tabellfräga. Indelningsgrunden är som bekant trädhöjden (i meter), 

 och för varje sådan höjdmeter är för formklasserna 0,55, 0,60, 0,65 o. s. v. 

 angivet stammens procentuella diameter (i förhållande till brösthöjdsdia- 

 metern) vid olika, i meter (och eng. fot) uttryckta avstånd från stubben. 



I en dylik siffertabell undkommer man dock givetvis mera sällan de 

 besvärliga interpolationerna. Ojämn höjd och ojämn formklass måste 

 föranleda interpolering mellan interpolationer, och då blir arbetet ofta 

 ganska tålamodsprövande — speciellt för den i räknestickans mysterier 

 mindre initierade skogsmannen. 



Här om någonsin kommer det grafiska framställningssättet till värde- 

 full hjälp. Inga besvärligheter i form af interpolationer eller räknesticka 

 behöva förekomma vid grafiska avsmalningstabellens användande, och — 

 väl inställd för ett visst träd, för dess brösthöjdsdiameter inom bark och 

 dess höjd — är den genast redo att direkt lämna svar såväl pä frågan: var 

 ligger det eller det tumtalet, som: huru mycket håller trädet på det eller 

 det fottalet.? Den grafiska avsmalningstabellens upphovsman är professor 

 Jonson, och det är med hans benägna medgivande, som jag här ämnar 

 relatera denna för de sista skogisgenerationerna välkända tablå. Min avsikt 

 är nämligen, att i en kommande uppsats framlägga mina utbytestablåer, 

 som på ett överskådligt sätt klarlägga avsmalningsförhållandena och 

 genomsnittsutbytet från en stämpling, ett bestånd eller från en större 

 skogsareal, och för dennas upprättande har man en synnerligen stor nytta 

 av den grafiska avsmalningstabellen — ja, så stor nytta, att om man nu 

 begagnar sig av formpunktsmetoden, man icke anser sig kunna undvara 

 densamma, sedan man väl en gång använt en dylik vid förekommande 



