68o 



HJALMAR SVLVÉN. 



meter hög och hade 14 c:ms brösthöjdsdiameter. Trädet växte inuti 

 ett tämUgen Ukåldrigt barrblandbestånd — tall 0,6, gran 0,4 — , som 

 gallrats samtidigt, som hygget avverkades. Marken var av medelgod 

 beskafifenhet. Tallens årliga höjdtillväxt var i medeltal 30 cm. Trädet 

 fälldes och undersöktes den 28 juni. Undersökningen visade, att tallens 



1 6 friska grenvarv ägde 

 sammanlagt 4,183 fjol- 

 •i' årsskott, varav 1,486 an- 



sågos tillräckligt grova 

 för märgborran grepp och 

 2,697 ^^^ späda. Av 

 dessa 1,486 voro 314 

 eller 2 1 % angripna av 

 märgborrar. De märg- 

 borrangripna fjolårs- 

 skotten utgjorde således 

 7,5 % av samtliga fjol- 

 årsskott. Övervägande 

 antalet angrepp hade 

 skett under föregående 

 år, men även färska an- 

 grepp för året före- 

 kommo. Tyvärr anteck- 

 nades icke dessa senare. 

 10 meter norr om 

 samma hygge under- 

 söktes samtidigt en ung- 

 tall, 18 år gammal, 3,5 

 meter hög och med 5 

 cm:s brösthöjdsdiame- 

 ter. Denna tall hade 7 

 friska kvistvarv med sammanlagt 621 fjolårsskott, varav 94 grövre och 

 527 spädare. Av de 94 fjolårsskotten voro 2g eller 31 % angripna av 

 märgborrar. / detta fall voro alltså .^,7 '^o av trädets samtliga fjolårs- 

 skott angripna. 



I båda de undersökta fallen torde utan överdrift kunna fastslås, att 

 c:a 10 % av tallarnas normala årstillväxt gått förlorad ge?iom märg- 

 borrangreppen. 



Ovanstående giver skäl fÖr antagandet, att (i enlighet med det givna 

 exemplet) / kbm. f m. talltimmer kan utbilda en märgborrsi>ärm så 

 stor^ att den kan förstöra alla för dess angrepp tillräckligt grova fjolårs- 



R. Blomgren foto. 

 Fig. 8. Av märgborrar starkt angripet 40-årigt tallbestånd 

 med växtplats intill ett större kalhygge, å vilket gammal, 

 g7-0Tgrenig tall avverkats. 



