678 



HJALMAR SYLVÉN. 



kunna beräkna, att varje gångsystem av den mindre märgborren utvecklar 

 I o fullbildade, »arbetskraftiga» märgborrar. 



Förut har framhållits, att varje märgborrindivid — oavsett art eller kön 

 — , som ostörd får fortleva, sannolikt under sin livstid anställer skade- 

 görelse å 2 tallskott. 

 I kbm. f. in. tall- 

 timmer a?i obarkade rot- 

 stockar — enligt förut- 

 sättningarna här ovan 

 — skulle således e?tdast 

 närmaste året uppamma 

 j 2,000 märgborrar — 

 21,000 vajiliga och 

 11.000 mindre — , vilka 

 skulle tillintetgöra eller 

 svårt skada 6^,000 tall- 

 skott — av lista t. o. m. 

 6:te ordningelis skott. 

 Skott av högre ordning 

 med sina späda skott- 

 axlar hava blott i un- 

 dantagsfall visat sig vara 

 angripna av märgborrar. 

 Såsom exempel på 

 märgborrarnas hemsö- 

 kelse å de särskilda 

 skotten kan anföras föl- 

 jande. Ett 80-årigt frö- 

 träd av tall med 27 

 cm:s brösthöjdsdiame- 

 ter, 15,5 meters höjd 

 och 10,5 meters kron- 

 längd — undersöktes för 

 utrönande av märgborr- 

 angrepp sommaren efter 

 hyggets avverkning i början av september månad. Under vintern hade allt 

 timmerdugligt tallvirke å hygget helbarkats och utdrivits, varefter under 

 våren allt tallvirke till 4" toppdiameter randbarkats och återstående virke 

 upphuggits till kolved. Årsskotten å trädens 27 översta grenvarv- be- 

 funnos utgöra sammanlagt 8,660, varav 282 — c:a 3,3 % av hela an- 

 talet års.skott — blivit förstörda av märgborrangrepp. 5 % av de an- 



XlLS .Sylvén foto. 

 Fig. 6. Kottbärande tallskolt med märgborrgnag (troligen 

 av mindre märgborren å fjolårsskottet i aug. Liknande 

 fall äro långt ifrån sällsynta å våra med stor omsorg ut- 

 valda, vackra fröträd. Kottarna ovanför angreppsställena 

 kunna helt naturligt aldrig mogna. 



