752 c. v. PRYTZ. 



ligvis heller ikke den fulde theoretiske og praktiske Uddannelse. Her i Dan- 

 mark har vi Erfaring for, at vor Ordning er formaalstjenlig, den bringar Ud- 

 byttet af Skovene til at stige og föreger Skovenes Vaerdi. 



Disse ekonomiske Virkninger haenger sammen med tekniske Forhold pia 

 to Omraader, hvor der har vseret arbejdet meget baade theoretisk og praktisk 

 i de danske Skove. 



Liga sidan Statsminister C. D. F. Reventlow i Begyndeisan af forrige Aarhund- 

 rede paavista Udhugningens store ekonomiske Betydning, har vi sogt at praktisere 

 denne Tanke i stadigt videre Omfång. Det regnes almindaligvis for at vaere 

 dan theoretisk uddanneda Skovriders Opgave at vise ud til Udhiigning; og 

 man kan med fuld Sikkerhed sige, at en stor Del af Stigningen i de danske 

 Skovas Udbytte hidroerer fra Udhugningen dels umiddelbart, dels og isser gannem 

 Udhugningens Indflydelse paa Hovedskovningens Vaerdi. Beviset framkommer 

 ikke blöt gennem Skovregnskabernes aarlige Nettooverskud, men ogsaa, og 

 mere almen tilgaengeligt, gennem de Tilvaext- og Udbytteoversigter, som fore- 

 ligger offentliggjorte i vor Skovbrugsliteratur. 



Forogelsen af vore Skoves Vaerdi kan fortrinsvis forklares ud fra et andet 

 Forhold. Hovedmaengden af de danske Skove er nu inddelte i saadanne Af- 

 dalinger, at hver af disse er eller bliver een Bevoxning (aen Traeart, een Alderi, 

 hvor ikke fugtige Lavninger imellem Haardbund nodvendiggor 2 Traeartar. 

 Denne Inddeling har medfört, at hver enkelt Bevoxning faar rationel Pleje; 

 men tillige er dan en Forudsaetning for det intensive Kulturarbejde, som ud- 

 fores paa mange danske Skovdistrikter, og hvorved der frembringes tidligt sluttede, 

 stammerige Bevoxninger, som indeholder et stort Antal velformede Trser. 



Muligvis ar man i enkelte Tilf^elde kommen op paa en Kulturudgift, som 

 selv an helt god Bevoxning ikke kan tilbagebetale med Renter; men långt 

 vigtigere er det, at man er naaet til Klarhed över, at da daarlige Kulturer er 

 da dyraste i det länge Lob. 



Över for disse formantlige Fortrin paa dansk Side maa jeg i denne För- 

 bindelse til Gengaeld staerkt fremhaeve, at Sverrigs Skovforhold og Skovbrug 

 rummer meget, som er laererigt for os danske Forstm^nd. Jeg skal her nöjas 

 mad at omtala nogat af, hvad vi saa og oplevede paa vor Exkursion til Syd- 

 sverrig. 



For det förste saa vi Skovbrug i noget större Stil end den i Danmark saed- 

 vanlige; de svenske Skovdistrikter er större end da tilsvarende danske. Vi 

 laerte deraf, at salv om Enkelthederne er vigtige, saa er og bliver Skovbrug 

 dog an en-gros Virksomhed, i hvilken det gaelder at klare sig da store Traek. 



For det ändat fik vi et tydeligt Indtryk af, at Gavntraeat spiller an endnu 

 större Rolla for Brugets Okonomi i Svarrig and i Danmark; vi fik Lejlighed 

 til at se, at svenske Skovbrugere meget almindeligt maa tage sig af Traeets 

 Tildannelse til Raavarer aller endog til helt faerdige Varer. Paa detta Om- 

 raade ar der for danske Forstmaend meget at laere i Sverrig. 



Men Hovadsagen er dog nok, at Skovbrugat har an helt anden og meget 

 större Betydning i Sverrig end i Danmark, og det ikke blöt for dan enkelte 

 Skovejar, men for Samfundet som Helhed. Vi fik et levende Intryk af, at 

 f. Ex. Sporgsmaalet om de svenske Beteshagar er meget mere end det tekniske 

 Problem: hvorledes man kan og bor frembringe Skov paa saadanne Arealer; 

 i den Henseende saa vi mange interessante Arealer paa Ulfshult Kronopark. 

 Man baade dar og ändat Steds blev det os klart, at Sporgsmaalet griber dybt 



