SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1916. H. TI. 



LITTERATUR. 



Skogsskötsel. 



THV. KL^R: Meddelelser fra den forstlige Fersoksstation paa Sol- 

 berg i Leiten. X:r II — V. Kristiania 190g — 1916. Gröndahl tS: Sons 

 förlag. 



I Skogsvårdsföreningens tidskrift 1909 fackavdelningen sid. 11 1 härunder- 

 tecknad fäst uppmärksamheten på denna publikation och pä den genom privat 

 initiativ och pä ägarens bekostnad drivna skogsförsöksanstalten å det kända 

 Solberg. Då nu helt nyligen det femte häftet av denna skriftserie föreligger, 

 vill jag åter erinra svenska skogsmän om densamma. — Häftenas omslag 

 prydes av den på Forstmandshaugen i Solberg resta bautastenen med inristade 

 namn av Norges främste skogsmän av den äldre generationen: J. B. Barth, 

 Th. Mejdell, Asbjornsen, Schiotz, b. Gikrtsen och N. Mårtens. Ett pie- 

 tetsfullt sätt av det yngre Norges målsman att hedra det äldres koryféer! 



Häfte 2, som utkom 1909, innehåller blott arbetsplan, för den forstliga för- 

 söksanstalten. 



I häfte 3 (62 sid.) av år 19 11 skildrar Thv. Ki.er »Nye maal og op- 

 gaver i skogsbruket», vilka anses vara hög tillväxt och god kvalitet, varför 

 fordras gott tillstånd hos marken och lämplig trädras. Kler sammanfattar 

 vägen till detta måls uppnående i följande punkter: 



1. Förståndig markvård, som ständigt häller skogsmarken i full produktions- 

 kraft ; 



2. Det rätta trädslaget på dess rätta jordmån; 



3. Strängt urval av goda fröträd med förträffligt frö, varvid skall beaktas ej 

 blott moderträdens yttre egenskaper utan också dess inneboende förmåga ; 



4. En målmedveten vård av skogen i dess ungdomsstadium genom rationella 

 gallringar ; 



5. Bästa växtbetingelser åt ungskogen vid huvudavverkningens omläggande 

 (föryngringshuggningar) ; 



6. Detaljarbete med varje särskilt bestånd vid skogens behandling; i mindre 

 skogar ej endast beståndsvård utan individskötsel genom att vid särskilt 

 den första gallringen vikt lägges på att utveckla beståndens huvudstammar 

 och framtidsstammar. 



Dessa sex huvudpunkter sammanfattar förf i ett sjunde önskemål: mera 

 teknisk kunskap i skogsbruket, större användning av skogsmän i Norges skogar! 



I samma häfte lämnas efter svensk förebild en redogörelse med kartor över 

 tillgången på gran- och tallkottar i Norge 1909 och 19 10, varefter följer en 

 längre berättelse över försöksstationens arbeten under samma år. I denna 

 berättelse är det som Kl^r uppställt sin stamklassindelning: hovedstammer, 



I 



