i.nTKkATtK. 755 



skadlige sidestammer, fremtidsstammer, nyttige sidestammer och indifterente 

 stämmer».^ Vidare redogöres för bekämpande av råhumushildningarna ge- 

 nom markberedning. 



Häfte [V (Kristiania 1912) behandlar också markberedningsspörsmålet och 

 redogör för den av försöksstationens skogsbiträde Kakstin Hai;(.ex konstru- 

 erade skogsharven. 



Det i år utkomna häfte V (61 sid. 30 fig.) innehåller i huvudsak en skild- 

 ring av de olika försöksytorna på Solberg. Av förteckningen över dessa fram- 

 går att f. n. 102 ytor äro under observation, varav 85 ytor finnas på den 

 cirka 600 hektar stora skogen till Solberg och de andra ä närbelägen eck- 

 lesiastik skog. Följande grupper av försök äro anlagda: 



(iallringsförsök samt massa- och tillväxtundersökningar 42 ytor 



Markberednings- och föry ngringsförsök 31 » 



Försök med olika skogsodlingsmaterial, skogsodlingstid och skogs- 

 odlingsmetoder 4 » 



Försök med främmande trädslag 6 » 



Skogsodling på torrlagd myr 3 » 



.Försök med kvävesamlande växter i » 



Studier över föryngringshuggningar och avverkningsmetoder 15 » 



Försöksarbetena ha hittills krävt en kostnad av omkring 15,000 kr., varav 

 Hedemarkens amtsskogselskap årligen bidragit med 250 kr., men dessutom 

 har ju också skogsägaren själv utfört gallringar, uppskattningar o. dyl. 



Då gallringsförsöken utförts å väl så små ytor, knyter sig största intresset 

 till föryngringshuggningarna och markberedningsförsöken. De förra äro ut- 

 förda dels inom luckhuggningar, dels under de sista åren huvudsakligen en- 

 ligt Wagners kartblädningsmetod. Förträffliga plantgrupper ha pä så sätt upp- 

 stått såväl i blädningstrakterna som å hyggena efter markberedningsförsöken. 

 Dessa senare ha i synnerhet utförts å råhumusrika trakter på olika sätt såsom 

 röjning, hackning, harvning, bränning, svindrift och kalkning. En närmare 

 redogörelse för resultaten från dessa synnerligen intressanta försök bebådas i 

 ett följande häfte av denna skriftserie. Vid harvningen har å Solberg för- 

 sökts såväl den finska svedjeplogen som Greifs-harven. Den av skogsbitädet 

 Haugen konstruerade skogsharven har med stor framgång använts å avsevärda 

 arealer. Som man emellertid gärna vill ha ett markberedningsredskap, som 

 samtidigt utsår skogsfröet, har Widkns kulturplog blivit införd och användes 

 nu i stor utsträckning. 2 Där marken är täckt av ett tjockt råhumustäcke visar 

 erfarenheten från Solberg, att man helst först bör köra med Haugens skogs- 

 harv och sedan efteråt med Widéns plog, som ytterligare bearbetar marken 

 och utsår fröet. 



Markberedningsåtgärderna pä Solberg ha i övrigt visat, att de — vare sig 

 de utföras med handkraft eller med plogar och harvar — icke vålla några 

 vanskligheter vid utförandet eller vad kostnaderna beträffa. Tvärtom ha dessa 

 kostnader väl täckts genom inkomst av genom röjning tillvaratagen skräpskog och 

 avfall. Av sådant röjningsarbete har ä ett flertal försöksytor erhållits ett netto- 

 utbyte av 53 kr. per hektar. 



* Se GUNN.VR ScHOTTE: Om gallringsförsök, Skogsv. tidskr. 1912, sid. 387. 

 - Enligt vad rec. erfarit liar denna svenska plog blivit av norska staten inköpt för de 

 de flesta reviren i Norge. 



