LITTERATUR, 7 59 



dygn översteg aldrig en halv grad Celsius. — (Ironingsresiiltaten vid de olika 

 förvaringssätten framgå av vidstäende tabell 2. 



Även av dessa japanska försök framgår sålunda, att groharheten bibehåller 

 sig bäst, om fröet förvaras i lutttätt tillslutna kärl vid så låg temperatur som 

 möjligt. 



Författaren framhåller, att frö av skogsträden förvaras bäst i en källare 

 med sä likformig temperatur som möjligt, »vilket i Tokyo först kan erhållas 

 i en källare, som ligger 8—10 meter under markytan». 



(j. Sch. 



HOMI SHTRASAWA: Investigation of tree seeds in relation to the 

 producing districts of the mother trees an their descent. Fxtracts from 

 the Bulletin of the forest experiment station, Meguro, Tokyo 1915. 



För denna undersökning insamlades frö av Cryptomeria japonica samt Pinus 

 densiflora och Thunbergii från olika lokaler i Japan samt från såväl »gamla 

 träd» (60 — 100 år) som från .unga träd» (20 — 30 år). 



Som resultat av undersökningen framgick i första hand, att frö från unga 

 moderträd äro tyngre än från äldre och plantorna av sådant frö ha en kraf- 

 tigare tillväxt. Vidare visade sig frö från varmare trakter än där plantsko- 

 lan är belägen ge upphov till kraftigare plantor än det frö, som insamlats 

 från ett kallare distrikt. På grund härav ger förf. det säkerligen även för 

 Japan tvivelaktigare rådet att städse taga frö från en varmare trakt än skogs- 

 odlingsplatsen. Men samtidigt har förf. erfarit, att dessa plantor av frö från 

 sydliga trakter lätt utsättas för frost, då de fortsätta sin vegetation längre. För 

 att de ej skola lida av tidig frost och förgås under vintern, framhåller förf. 

 det nödvändiga i, att dessa plantor särskilt skyddas. 



Vidare har förf. funnit att träd, uppdragna av frö från varmare distrikt 

 än planteringsfältet, bära blommor och frukter redan i unga år, men att träd 

 av frö från kallare klimat bära blommor och frukter senare samt få en lång- 

 sam tillväxt. 



Beträffande inverkan av moderträdets ålder framhåller förf., att gamla träd 

 ha ett ringa antal blommor och kottar, och att plantorna härav få en lång- 

 sam växt. Detta visade sig särskilt hos Crvptomeria, medan skillnaden härut- 

 innan mellan gamla och unga träd var knappast märkbar hos de båda Pinus- 

 arterna. 



Vi finna av detta referat, att japanerna också börjat intressera sig för pro- 

 veniensfrågan inom skogsbruket. 



G. Sch. 



Skogsuppskattning. 



ARNE RYDBECK: Grafiska tabeller för beräkning av timmerutbytet 

 ur stående skog. Sollefteå tr\rkeri A. -B. 19 16. 



Det tager lång tid, innan nya idéer hinna inarbetas, även då det gäller en 

 så relativt liten kår som skogsmännens. Sanningen härav belyses ganska tyd- 

 ligt, om man tänker på, hur pass spridning de JoNsoN'ska metoderna för träd- 

 uppskattning fått, sedan de för 6 år sedan framfördes. De äldre skogsmän- 



