824 



NILS SYLVEN. 



om g7bba-iy\)&r\ något påminnande utseende (jmf. fig. i6b). Kottesköldarnas 

 starkare utbildning hos den nordsvenska tallen framhålles av Engler (1908, 

 19 1 3). Det heter hos Engler 1908, att tallkottarna norrut och uppåt i 

 Alperna förete allt starkare förtjockade apofyser, sannohkt en följd av den 

 starkare solbelysningen. I sina år 19 13 publicerade proveniensundersökningar 

 utvecklar Engler ytterligare denna sin åsikt och angiver för Skandinavien, 

 att apofyserna »börja förtjockas vid omkring 62° n. br. och tilltaga norrut i 

 tjocklek». En närmare undersökning av det författaren till buds stående 

 materialet, har givit vid handen, att den nordsvenska tallkotten i regel ut- 

 märkes av tjockare kottefjällssköldar än den sydsvenska. Starkare förtjockade 

 apofyser kunna dock icke angivas såsom ett undantagslöst karaktäristikum för 

 den nordsvenska tallen. 



Tab. 3. Kottesköldstypernas — tjocka, medeltjocka och tunna — procen= 

 tiska fördelning inom reviren. 



(Die prozentische Verteilung der Apophysentypen — dicken, mitteldicken und diinnen — 



innerhalb der Reviere.) 



Revir 



(Reviere) 



Revir 



(Reviere} 



Tunna 

 sköldarj 



(Diinne i 



Apo- I 



physen) 



°/ 



'O 



Pajala 



Torneä 



Jukkasjärvi 



Gällivare 



Råneträsk 



Angeså 



Kalix 



Råneå 



Storbacken 



Pärlälven 



Jockmock 



Vargiså 



Arjeplog 



Malniesjaur 



Övre Byske 



Arvidsjaur 



Älvsby 



Jörn 



Norsjö 



Burträsk 



Degerfors 



Södra Lycksele 



Asele 



Sorsele 



Stensele 



Vilhelmina 



Fredrika 



Anundsjö 



Tåsjö 



Frostviken 



Östersund 



Hallen 



Bräcke 



Rätan 



Hede 



Junsele 



Härnösand 



Medelpad 



Norra Hälsingland . 

 Västra Hälsingland. 



(jästrikland 



Kopparberg 



Österdalarna 



Särna 



Transtrand 



Västerdalarna 



Kloten 



Älvdal 



Arvika 



Karlstad 



Askersund 



Örebro 



Grönbo 



Västerås 



Enköping 



Norra Roslag 



Örbvhus 



40 



60 



66,7 



60 

 100 

 100 



66,7 



73,3 



33.3 



40 



60 



16,7 



100 



40 

 40 



40 I 20 



40 I — 



33,3 I — 



33,3 6,7 



22,2 



20 



26,7 



20 



30 



50 



33,3 



20 



20 

 50 



; II, I 



: 6,7 



i 40 



I 40 



i 10 



I 33,3 

 1 100 



58,3 



40 

 40 

 50 



i 



