SKOGSVÅRDSFÖRENINGEXS TIDSKRIFT I916. H. 12. 



LITTERATUR. 



Skogsuppskattning. 



PHILIPP PLURY: Untersuchungen uber die Sortimentsverhältnisse 

 der Fichte, Weisstanne und Buche. Mitteilungen der Schweizerischen 

 Centralenanstalt fiir das forstliche Versuchswesen ; XI Band. 2 Heft. Ziirich 

 1916. 



De senaste årtiondena ha medfört en betydande förändring av de mål, 

 vartill skogspolitiken syftar. Den äldre tidens strävan var det närmast till 

 hands liggande, att ur skogen erhålla största möjliga virkeskvantitet. Med 

 detta mål för ögonen arbetade man med långa omloppstider och stora virkes- 

 förråd i bestånden. Så småningom har man emellertid i skogsbruket måst 

 insätta allt större och större kapital genom beståndsvårdsåtgärder, kulturer, 

 avverkningsmateriel och dylikt. Därigenom fördes man så småningom över 

 till en mera affärsmässig syn på saken, man började kalkylera över utbytets 

 förhållande till nedlagda kostnader, man började få ögonen upp för det för- 

 hållandet, att även skogen kunde betraktas som ett i rörelsen nedlagt kapital. 

 Det var kanske den på 1850-talet av M. R. Pressler framförda teorien, 

 närmast motsvarande den på senare tid inom Sverige debatterade penning- 

 ränteprincipen, som på allvar satte i gång diskussionen och undersökningarna 

 rörande hithörande frågor. För att komma till något resultat fordrades emel- 

 lertid en ingående kännedom om skogen och dess avkastningsförmåga, och i 

 det fallet var tillgången på material obetydlig. Det fanns ju visserligen en 

 mängd 7. erfarenhetstabeller», men samtliga voro behäftade med det felet att 

 endast angiva produktionen i kubikmassa. Några möjligheter till fördelning 

 av densamma på sortiment i och för värdeberäkning funnos knappast. Och 

 på samma punkt stå vi strängt taget ännu. Om vi tänka på vår svenska 

 litteratur, är allt, vad som existerar, de i Maass' erfarenhetstabell angivna för- 

 delningarna av beståndsmassan å diameterklasser. Med hjälp dels av denna 

 fördelningstabell, dels av siffror från egna undersökningar har sedan Eneroth 

 i Skogsvårdsföreningens tidskrift 191 2 uttört en beräkning över normala tall- 

 bestånds avkastningsförmåga. I övrigt finnes emellertid så gott som intet. 



Samma är i stort sett förhållandet utomlands. Med undantag av några 

 tyska arbeten, vilka dock i allmänhet innehålla uppgifter alltför mycket hän- 

 förande sig till speciella avsättningsförhållanden, finnas så gott som inga sorti- 

 mentstabeller. Det är för att fylla denna brist, som ovanstående arbete av 

 Philipp Flury tillkommit. 



Fordringarna å en sortimentstabell uttrycker han på följande sätt: ->A ena 

 sidan skall den möjliggöra en sönderdelning av den uppskattade virkesmassan 

 inom ett bestånd i dess viktigaste sortiment - — sågtimmer, byggnadstimmer, 

 stolpar och brännved — för att därigenom lämna tillförlitligt underlag för 



