Mil KRATLR. 97 I 



värdeberäkning av detsamma. A andra sidan bör den för enstaka stammar 

 och stamgrupper angiva därav utfallande sortiment till kubikmassa och 

 längd — — — — — . 



Materialet för undersökningen utgöres dels av de vid försöksanstaltens 

 provyteuppskattningar enligt Ulrichs metod utvalda j)rovstammarna, samt- 

 liga noggrant uppmätta genom 2-meterssektionering, dels av stammar frän 

 avverkningsytor, å vilka varje stam pä samma sätt uppmätts. Materialet här- 

 stammar, som han själv påpekar, från mer eller mindre likåldriga bestånd, 

 skötta enligt trakthyggesmetoden. Dessutom har han emellertid utfört mot- 

 svarande beräkningar för stammar från blädniiigsskogar, varefter resultatet 

 jämförts med siffrorna från huvudundersökningen. 



Det tillgängliga stammaterialet indelar han i diameterklasser och höjdklas- 

 ser om resp. 2 cm. och 2 m. För varje stam beräknas sortimentsutbytet i 

 längd och kubikmassa för toppdiametrarna 42, 32, 24, 18, 15, 12 och 7 cm. 

 Dessutom beräknas mittdiametern å varje så erhållet sortiment. Sedan där- 

 efter kubikmassan av de olika sortimenten uttryckts i procent av stammens 

 derbholzmassa (kubikmassan av virke under 7 cm.), uträknas medeltal för de 

 olika diameter- och höjdgrupperna. Det visar sig då, att för stammar av 

 samma brösthöjdsdiameter denna sortimentsprocent förhåller sig konstant 

 inom samtliga höjdklasser. För en 40 cm:s stam blirt. ex. sortimentsprocenten 

 för toppdiametrarna 32 24 18 15 och 12 cm. 

 respektive 47 82 94 96,8 och 98,4 %. 

 \'id första ögonkastet verkar ju detta något egendomligt, men det får sin 

 förklaring, om man betänker, att han här rör sig med stora medeltal. Infly- 

 tandet av stammarnas form upphäves därigenom. Annars spelar denna faktor 

 naturligtvis en synnerligen framträdande roll. 



Vid upprättandet av tabellerna utgår han så från dessa sortimentsi)rocenter 

 och uträknar med hjälp därav de olika sortimentens verkliga kubikmassa. I 

 själva tabellen ingå därefter för varje centimeterklass derbholzmassan för de 

 olika höjdklasserna, de genomgående sortimentsprocenterna, kubikmassan av 

 de olika sortimenten för varje höjdklass samt deras längder. Dessutom an- 

 gives för de olika höjdklasserna stammens diameter vid 5 m. 



Därmed anser sig författaren hava tillfredsställande löst problemet, åtmins- 

 tone vad den andra av honom uppställda fordran beträffar. I vad mån kan 

 man då anse denna åsikt berättigad? För att något belysa denna fråga kan- 

 ske det ej vore lämpligt att påpeka de resultat, vartill de senaste årens 

 stamformsforskning kommit. Åtskilliga undersökningar visa, att formklassen, 

 d. v. s. trädets avsmalning, bestämd av två diametrars procentiska förhållande 

 till varandra, är av grundläggande betydelse vid uppskattningen av stammens 

 kubikinnehåll och sortimentsproduktion. Det måste därför anses som ett steg 

 tillbaka, att slopa detta begrepp. Med andra ord, de av Flurv uppställda 

 sortimentstabellerna äro, vad den enskilda stammen angår, mindre tillfreds- 

 ställande. Han påpekar även själv stamformens inflytande, men, som han säger: 

 »Vad har praktiken för nytta av en vetenskapligt mycket noggran sortiments- 

 tabell, om före dess användande å stående stammar först provstamsfällningar 

 måste utföras i och för fastställande av stamformen?» Med andra ord: för närva- 

 rande finnes ingen god metod att direkt bestämma stammens formklass, där- 

 för lönar det sig ej att utarbeta detaljerade undersökningar. Mot detta resone- 

 mang måste man emellertid något reservera sig. Försöksanstalterna ha vi^- 



