97 2 LITTERATUR. 



serligen till uppgift att förse den praktiske skogsmannen med användbara 

 Och lätthanterliga tabellverk, men de få ej inskränka sig härtill. För dem 

 gäller det att fä en intim inblick i såväl den enskilda stammens som skogs- 

 beståndens byggnad och utveckling, och för att erhålla detta kan en under- 

 sökning knappast göras nog detaljerad. I detta särskilda fall gäller exem- 

 pelvis : formklassbestämningen är svår, men formklassen spelar utan tvivel en 

 synnerligen viktig roll. Tabellen bör således uppsättas med skyldig hänsyn 

 härtill. För försöksanstalterna med deras större möjligheter att bortse från 

 de praktiska svårigheterna blir den alltid av betydelse, och, vem vet, i mor- 

 gon dag kanske våra möjligheter till formklassbestämning ha helt förändrats, 

 och då rycker den förut endast teoretiskt betydelsefulla tabellen upp till prak- 

 tisk användbarhet. Naturligtvis kan och bör des.sutom tabeller upprättas för 

 omedelbart praktiskt bruk, men dessa erhållas helt säkert som direkt följd av 

 den detaljerade undersökningen. 



För att återgå till tabellerna för enskilda stammar ger kontrollundersök- 

 ningen synnerligen vackra resultat. Därvid är emellertid att märka, att pröv- 

 ningen verkställts å hela kalavverkade bestånd med en total kubikmassa derb- 

 holz växlande mellan loo och 600 m3. 



Slutligen nämner han några ord om beståndsvårdsåtgärdernas inflytande å 

 enskilda stammens sortimentsproduktion. Något inflytande av olika gallrings- 

 grader anser han sig ej kunna påvisa. Däremot visar det sig, att stammarna 

 från blädningsskogar rätt mycket avvika från sådana, hämtade ur trakthygges- 

 skogar. De grövre dimensionerna i blädningsbestånd lämna nämligen mindre 

 sortimentsutbyte, medan de smäckrare dimensionerna förhålla sig omvänt. 



Han övergår så till lösningen av sin andra uppgift, uppställandet av tabel- 

 ler för hela bestånd. Det tillgängliga materialet, för granen 167 ytor, för 

 silvergranen 54 och för boken 131 ytor, behandlas på följande sätt: inom 

 varje yta urskiljas dimensionsgrupperna över 50, 37 — 50, 27 — 36, 19 — 26, 

 13 — 18 och 7 — 12 cm. För varje sådan dimensionsgrupp beräknas derb- 

 holzmassan samt sortimentsmassornaa för samma toppdiametrar som förut. 

 Sortimentsprocenten uträknas. Det visar sig då liksom förut för den enskilda 

 stammen, att för varje dimensionsgrupp denna procent blir konstant för alla 

 olika höjder. För höjdklasser omfattande 5 m. beräknas så medeltal för de 

 utfallande sortimentslängderna, varefter dessa uppgifter införas i tabellerna. 



Därmed har han nått undersökningens egentliga mål. För att emellertid 

 kunna begagna tabellerna som komplement till erfarenhetstabellerna utför han 

 en utredning över kubikmassans och derbholzmassans fördelning å dimen- 

 sionsklasser inom bestånd av olika åldrar och å olika boniteter. Med hjälp 

 av denna tabell samt beståndssortimentstabellen kan man så utan svårighet 

 utföra sortimentsutredningar för vilka normala bestånd som helst. 



Om också, som av ovanstående framgår, vissa anmärkningar kunna riktas 

 mot delar av undersökningen, torde den i alla händelser komma att fylla ett 

 länge känt behov. L. M. 



Skogsteknologi. 



()USTA\ LANO: Das Holz als Baustoflf, sein Wachstum und seine An- 

 wendung zu Bauverbänden. Den Bau- und Forstleuten gewidmet. 388 

 sidor, 98 figurer och 2 bilagor. Wiesbaden, C. W. Kreidel, 1915. Pris 

 10 mark. 



