356 SKOGSVÅRDSSTYRELSERNAS BERÄTTELSER 19I5. 



Bil. B. 



Kortfattad redogörelse över de enskilda skogarnas inom Jämtlands 

 län tillstånd och skötsel år 1915. 



Det pågående världskriget, i vilket vi haft lyckan att icke bliva in- 

 dragna, har dock, som man nogsamt fått kännas vid, spritt sina verk- 

 ningar till det ekonomiska livet i vårt land, och även skogshanteringen 

 har rönt inflytande därav. Sålunda märkes, att timmeravverkningarna 

 i början av året, pä grund av det rådande osäkerhetstillståndet, inom 

 Jämtlands län reducerades betydligt, under vad man har varit van vid 

 under de senare åren. Mot slutet av avverkningsperioden, d. v. s. under 

 april månad, bley efterfrågan på sågtimmer emellertid livligare, och som 

 tillgången pä s. k. köpvirke dä var knapp, måste en del större bolag 

 för att fylla sitt virkesbehov anordna extra drivningar på sina egna skogar, 

 där de lättast kunde uttaga virket. Även väderleksförhållandena, vilka 

 varit ganska olämpliga för timmerdrivning, särskildt nedom fjälltrakterna, 

 bidrogo i sin mån till att minska avverkningarnas omfattning. 



Tvenne avverkningsgrenar, avverkning för kolved och för props, hava 

 dock under året varit stadda i ständig tillväxt beroende på den alltjämt 

 stigande efterfrågan på kol samt på gruvstolpar för export på England. 

 Tack vare den nya inlandsbanan hava nu också stora skogsområden 

 öppnats för dessa avverkningar, vilka, rätt bedrivna, äro till stort gagn 

 för skogsvården, men, då de bedrivas av vinningslystna personer, kunna 

 medföra mycken skada. Båda slagens avverkningar äro även att påvisa 

 bland årets avverkningar. 



Tack vare de gallringskurser som skogsvårdsstyrelsen numera årligen 

 låter anordna inom alla länsskog\^aktaredistrikten, har intresset väckts 

 för tillvaratagande av annars mindervärdiga smådimensioner, och det har 

 varit till stor nytta för skogsvårdssträvandena, att det i samband med 

 öppnandet av nya kommunikationsleder uppstått höga konjunkturer även 

 för småvirket. 



Bland de skogsskolningar, som under året bedrivits av enskilda och 

 bolag märkas särskilt i norra Jämtland Guldsmedshyttebruks Aktiebolag 

 omfattande kolningar samt Ostavalls Kolbolags stora kolningsanläggningar 

 vid Tännvikens station för tillgodogörande av kolved från Ströms Vattudal. 



Under året har även bildats Ulriksfors Sulfitaktiebolag, som har för 

 avsikt att vid sin under uppförande varande fabrik tillverka blekt sulfit 

 med en årsförbrukning t. v. av 15,000 kubikfamnar. 



Våren kom tämligen sent, så att de första kulturarbetena ej kunde 



