47 



Anm. 8. I uttrjcket: hainawta iijt ja ijankaikkiseen. 

 Ps. 115: 18, 121: 8 och 125: 2, står adverbiet nyt i stället 

 för tästa hetkestä 1. ])äivästä 1. ajasta. 



Renvall uppgifver (och äfven Lönnrot, troligen efter 

 honom), att äfven en kasus inessivus hamassa förekommer 

 af ifrågavarande ord, och att denna form anträffas med de 

 kasus, hvarmed varande ell. hvila betecknas, d. v. s, inessi- 

 vus och adessivus. Så skall man, enligt dessa författare, säga : 

 hamassa kirkossa ell. kirkolla. Då äfven partikeln asti, hvar- 

 med liarna följes åt, förekommer med dessa kasus, men detta 

 blott uti sådana uttryckssätt som t. ex. kävin eller ajoin kir- 

 kossa ell. kirkolla asti, är det troligt, att det är blott i detta 

 slags uttryck som äfven ett hamassa kan förekomma och då 

 i förening med de nämnda kasus för betecknande af hvila, 

 varande. Detta slags konstrulctioner äro dock att anse för 

 sammandragna satser, och uttrycka egentligen äfven en rö- 

 relse till, hvarför också asti kan förekomma i dem, ehuru 

 det med sin terminativa betydelse omöjligen kan stå med 

 andra lokalkasus än dem, hvilka beteckna en rörelse. Och 

 med asti i förening kan väl hama också förekomma sålunda 

 skenbart i inessivus, ehuru tanken innebär en illativ menino. 

 Jag anser mig böra tillägga, alt jag icke Ij^ckats i bibelöf- 

 versättningen anträffa något enda exempel på en sådan an- 

 vändning af hamassa, som den af Renvall och Lönnrot vits- 

 ordade. 



Hvad är nu detta gåtlika Jiania för ett ord och hvad 

 betyder det? På dessa frågor gifva våra lexikografer inga 

 eller otillfredsställande svar. För den, som tagit någon no- 

 tis om de sydjämiska språken, är ett sådant svar dock gan- 

 ska enkelt. Vårt hama kan nemligen ej vara annat än iden- 

 tiskt med liviska adjektivet ama, som betyder all, hel och 

 hållen, i hvilken betydelse ju äfven det finska ordet före- 

 kommer i de anförda exemplen. Ordet synes i denna ge- 

 stalt och med denna betydelse tillhöra de jämiska språken, 

 ty äfven den sydliga Estniskan har en partikel, som synes 



