79 



modade skulle innehålla albit (Bidrag till Helsingforstraktens 

 mineralogi 1865, p. 8 o. f.). 



II. Ersbyit från Pargas. Den under detta namn bekanta 

 fåltspat undersöktes först af N. Nordenskiöld, och benämn- 

 des af honom 'Vattenfri skolezit'' (Bidrag till kännedom af 

 Finlands mineralogi 1820, p. 67). Den af honom utförda 

 analysen gaf labradorens kiselsjre- och lerjordshalt men in- 

 tet natron. Hvad åter kristallformeu beträffar har det varit 

 oafgjordt, huruvida den är monoklinisk eller triklinisk (se 

 A. E. Nordenskiöld, Beskr. öfver i Finland funna mineralier 

 1863, p. 93). 



Genom ett litet prof af detta så osäkra species uti den 

 på mineralkabinettet befintliga Nordenskiöld'ska kristall-sam- 

 lingen har jag i den större samlingen af finska mineralier 

 kunnat såsom ersbyit bestämma åtskilliga ganska vackra 

 exemplar af fältspat från Ersby. Såväl kristall- som spjelk- 

 ningsytorna äro visserligen hos detta mineral alltför litet o-län- 

 sande, för att man genom mätning med säkerhet skulle kunna 

 bestämma kristallsystemet. Det visar sig dock tydligt att 

 kristallerna äro trikliniska, alldenstund de till en del äro ut- 

 bildade såsom tvillingar enligt den vanliga lagen för de tri- 

 kliniska fältspatsarterna med brachypinakoiden såsom tvil- 

 lingsyta. På en större stuff visa de skenbart enkla kristal- 

 lerna en mycket tydlig tvillingsstreckiiing på basiska planet, 

 icke, såsom hos den albithaltiga orthoklasen, af bruten, utan 

 gående öfver hela ytan, Äfven spec, vigten, hvilken jao- 

 funnit vara 2,67, ådagalägger en triklinisk fältspat (labrador). 

 En fältspat, till utseendet lik den från Ersby, finnes vid Stor- 

 gård, men denna gaf spec, vigten = 2,57 och visar ingen 

 tvilliugsbildning samt är på grund häraf orthoklas, 



Ersbyiten är alltså verkligen en labrador, såsom redan 

 Frankenheim och Rammelsberg förmodat (Handb, der Mine- 

 ralchemie p. 595) och vore sålunda det enda exempel på en 

 natronfri labrador, samt skulle såsom sådan blifva ett bevis 

 emot Tschermaks theori (1. c), enligt hvilken oligoklas och 

 labrador utgöra isomorfa föreningar af en natronfältspat (albit) 



