122 



sätt består i att anföra någon s. k. kraft, som i naturproces- 

 serna vore verksam. 



T. ex. Det ena jernstycket fäster vid och uppbär det 

 andra. Detta kommer sig deraf, att det förra är magnetiskt, 

 eller båda äro det och fästa vid hvarandra i de motsatta po- 

 lerna. D. v. s. dessa företeelser äro yttringar af den ma- 

 gnetiska kraften. Eller: — det venösa blodet förbytes i lun- 

 gorna till arterielt. Det kommer sig deraf, att vid inand- 

 ningen blodet upptager syre ur luften, i stället för kolsyra, 

 som afgår vid utandningen. D. v. s. denna process, blodets 

 syrsättning, är yttring af en kraft, som kallas kemisk affi- 

 nitet. 



Och isynnerhet i nyaste tid har detta förklaringssätt 

 fått en ökad betydelse genom läran om, hvad man kallar 

 kraftens eller krafternas omsättning eller förvandling. Här- 

 med förstår man, att t. ex. Värme (i den upphettade vatten- 

 ångan) frambringar mekaniskt tryck och rörelse 5 mekaniskt 

 tryck åter, t. ex. en axeltapps friktion mot sitt lager, fram- 

 kallar värme. D. v. s. värmekraften framkallar mekanisk 

 kraft och tvärtom. Emedan det nu kan mätas, huru starkt 

 mekaniskt tryck, som motsvarar vissa gradtal värme o. s. v., 

 så säger man: det är samma mätt af kraft, som öfvergår från 

 den ena företeelsen i den andra, yttrar sig i båda. 



Denna krafternas omsättning har blifvit undersökt och 

 bestämd i ett stort antal naturprocesser, och vi hafva i den 

 inhemska litteraturen en högst intressant af handling i ämnet 

 af D:r Hallsten med titel ''''Studier om kraftförvandling i vi- 

 tala processer."" 



Närmast föranledd af denna lära, uppstod för snart tjugu 

 år tillbaka i Tyskland en egen litteratur, som handlade om 

 kraft och materie och väckte mycket väsen — äfven något 

 oväsen — i den lärda verlden. De mera framstående nam- 

 nen i denna litteratur voro Moleschott och Vogt, den senare 

 isjamerhet åtnjutande stort vetenskapligt anseende. Vidare 

 Cotta, Dubois Reymond, den berömda fysiologen Virchhoff 

 m. fl. 



Bullrande blef denna litteratur först genom en mindre 



