124 



ande och andliga företeelser, att tänkandet och viljandet, det 

 rätta på jorden, vei-ldshistorien i sjeifva verket icke är an- 

 nat, än företeelser af en naturprocess, sammansatt af materie 

 och kraft. Denna uppfattning är den gamla, kända, hvilken 

 man benämnt Materialism, Men dess moderna förespråkare 

 anse sig stå högt öfver sina föregångare i följd af naturve- 

 tenskapens i nyaste tider gjorda, beundransvärda framsteg. 



Filosofin är i Vetenskapssocieteten en förbjuden arti- 

 kel. Om jag likväl vågar flygtigt beträda dess område, torde 

 jag dervid få göra mig till godo den ursäkt, att vid detta 

 sammanträde icke är fråga om en diskussion, utan om en 

 berättande framställning, som torde komma att förblifva en- 

 sidig. Det påkallas också af det valda ämnet. Ty äfven 

 Biichner kallar sin af handling: ''■'Empirisch-natur^Ä^Yoso^A?- 

 sche Studien'"'' — och han nödgas ingå på förklaringar an- 

 gående betydelsen af de begrepp, hvilka skola definiera, hvad 

 vår verld är. 



Men det är just en sådan undersökning, som bildar det 

 filosofiska vetandet. Man säger med rätta, att orden gå och 

 gälla såsom mynt — nemligen i den hvardagliga samman- 

 lefnaden. Likväl kan det icke nekas, att sättet att förstå 

 och begagna dem är något olika hos skilda personer; hvar- 

 före äfven förmågan härtill utgör en icke oväsentlig del af 

 den intellektuela bildningen. Det bör derföre icke förefalla 

 oväntadt, att en vetenskap finnes, som undersöker halten hos 

 detta mynt, d. v. s. söker utreda betydelsen af de begrepp, 

 som orden skola uttrycka. 



Så har äfven betydelsen af begreppet kraft redan för 

 tvåtusen år tilUbaka i den Grekiska filosofin utgjort föremål 

 för undersökning, och det är kändt, att detsamma i den nyare 

 Tyska filosofin så att säga har sin egen historie. 



Vi förstå det lätt, att kraften som sådan aldrig är före- 

 mål för sinnlig erfarenhet. Vi se en kropp falla, men vi se 

 icke tyngdkraften. Vi känna till det elektriska slaget, se 

 den elektriska gnistan, men icke den elektriska kraften. Med 



