136 



och sammanhålla hvarandra. Öfvervinnes dervid helt och 

 hållet kohesionskrafteu emellan en större mängd af dem, upp- 

 träder detta arbete synbart såsom sönderkrossning eller sön- 

 derbrytning, men tillika, och framför allt om det ej sker, i 

 för ögat omärkbara svängningar, hvilka dock uppenbara sig 

 dels såsom ljud, dels såsom värme, sålunda likväl att sum- 

 man af det arbete, de alla representera, är lika med stötens, 

 så att ju mera deraf uppenbarar sig i en form, dess mindre 

 tilliiodoaöres i en annan. Stötens arbete är åter lika med 

 hälften af den i rörelse försatta kroppens massa multiplice- 

 rad med qvadraten af dess hastighet (^ = ^), och qvadraten 

 af en fallande kropps hastighet lika med 2 gånger fallhöjden 

 multiplicerad med tyngdkraftens inverkan derpå (c^ = 2(7/2.3, 

 således är arbetet lika med massan gånger tyngdkraftens 

 verkan gånger fallhöjden {l = mgh')-^ men produkten af en 

 kropps massa och tyngdkraftens verkan är dess vigt (2} = >'i9% 

 och till följe deraf stötens arbete lika med kroppens vigt 

 gånger fallhöjden (l^i^li) eller just samma arbete, som 

 behöfves för att upplyfta den till denna höjd. Bestämmes 

 nu vigten i skålpund och höjden i fot, kallas arbetsmåttets 

 enhet skålpundfot, uttryckas de i kilogramm och meter kal- 

 las den kilogrammeter. Emedan det sednare, ehuru allmänt 

 begagnadt i vetenskapliga skrifter, ännu är mindre bekant 

 hos oss, vill jag här använda det förra. Lyftes en vigt t. ex. 

 om 100 % till en höjd af 30 fot, så har derigenom ett ar- 

 bete stort 3,000 skålpundfot blifvit utfördt, höjes den 50 fot, 

 är arbetet 5,000 U-fot o. s. v. eller lika med produkten af 

 antalet skålpund och fot. Den ursprungliga orsaken till of- 

 vanomtalade arbete var muskelkraften och sedermera tyngd- 

 kraften, men i deras ställe hade hvilken annan motorisk kraft 

 som helst kunnat användas, och det deraf förorsakade arbe- 

 tet mätas med samma mått eller vigten af den upplyftade 

 kroppen multiplicerad med höjden. Här anser jag mig dock 

 böra bemöta ett möjligt inkast, det att hvarje mekaniskt ar- 

 bete ej består i upplyftande af något, utan äfven kan utgö- 

 ras af en rörelse i horizontal riktning t. ex. gående ett stycke 

 väg, bärande af en börda, släpande af ett lass. Det är lätt 



