140 



slags kemisk förening och förändrade derigenom deras aggre- 

 gationsform samt blef hvad man kallade latent eller bundet. 

 Men fastän denna theoris byggnad icke ramlade för nyss an- 

 förda emot densamma riktade grundstötar, undergräfdes den 

 dock småningom från ett helt annat håll. De förhållanden, 

 under hvilka ljus och värme uppträda, de fenomener de å- 

 stadkomma, förete så stora analogier, att man ej kan undgå 

 att anse dem, om ej precis för identiska, åtminstone för lik- 

 artade eller ganska nära beslägtade ting. Så länge man 

 kunde förklara ljusets fenomener genom antagande af ett 

 ljusämne, var föreställningen om ett värmeämne sjelffallen. 

 men då, isynnerhet efter polarisationens upptäckt och ett 

 noggrannare studium af interferensfenomenerna, denna hypo- 

 thes ej mera var hållbar, utan ljuset måste anses för en rö- 

 relse, var man äfven nödsakad att begynna skänka de af 

 Rumford och Davy uttalade åsigterna, hvilka man förut åsi- 

 dosatt såsom alltför obeqväma, något större uppmärksamhet, 

 ty är ljuset en rörelse måste äfven värmet vara det; huru 

 skulle eljest likheten emellan dem i utstrålning, reflexion, 

 brytning, polarisation, iiiterferens m. m. kunna förklaras? 

 Att uppställa en rörelsetheori för det strålande värmet var 

 jemförelsevis lätt, men med bildandet af en sådan för det 

 thermometriska och det latenta värmet kunde man ej så ha- 

 stigt blifva färdig, hvarföre ock ännu temmeligen nya läro- 

 böcker i fysiken icke redogöra för värmets fenomener ur 

 denna synpunkt. Nödvändigheten deraf kan dock nu mera 

 icke undvikas. 



Ar nu värmet en rörelse, så måste det uppstå ur me- 

 kaniska krafter och sjelft antingen utgöi-a ett arbete eller 

 blifva en förmåga till utföi-ande af ett sådant. Att det verk- 

 ligen uppkommer genom mekaniskt arbete är redan om- 

 nämndt; ytterligare exempel derpåäro: träds antändning ge- 

 nom gnidning, jernets uppvärmning till glödhetta genom ham- 

 ring, fnösks antändning genom luftens sammantryekning { 

 ett rör m. fl. Men det första, som härvid måste bestämdt 

 afgöras, och hvars bestämning utgör sjelfva grundvalen för 

 den mekaniska värmetheorin, är qvantitetsförhållandet emel- 



