141 



lan orsaken och verkan, hvarigenom de såsom storheter af 

 samma slag kunna mätas af samma måttsenhet, eller med 

 andra ord: huru mycket arbete motsvarar eller är likabety- 

 dande med en värmeenhet (kalorie), eller omvändt huru 

 många kalorier motsvara en arbetsenhet (kilogrammeter eller 

 skålpundfot). Skulle ett användt arbete helt och hållet för- 

 vandlas till värmerörelse, och det producerade värmet kunna 

 utan svårighet instängas och sålunda noga uppsamlas och be- 

 stämmas, vore denna jemförelse lätt. Men i allmänhet går 

 dervid både arbete och värme förloradt, och derföre utfaller 

 det förras qvantitet större och det sednares mindre än om 

 dessa förluster icke ägt rum. Derföre erhöll Joui.e i Man- 

 chester, h vilken år 1843 — 1849 anställde på detta sätt de 

 första direkta försök till bestämmande af värmeenhetens ar- 

 betseqvivalent, i början mycket höga (ända till 572 meter) 

 och föga öfverensstämmande tal, men i mån af apparaternas 

 och experimenternas fullkomnande förminskades desamma äf- 

 vensom deras differenser och gåfvo slutligen såsom sannoli- 

 kaste medeltal 423,5 d. v. s. till uppvärmning af 1 kilogramm 

 vatten en grad C. behöfves ett arbete lika med det som an- 

 vändes till dess upplyftning 423,5 meter = 1427 fot. Utgår 

 man åter från användt värme till bestämning af derigenom 

 presteradt arbete, vålla samma förluster att arbetet utfaller 

 mindre än vederbort. Enligt denna method erhöll D:r Mayer 

 i Heilbronn denna höjd först lika med 367 meter = 1237 

 fot. Likväl har äfven på denna väg arbetseqvivalenten små- 

 ningom stigit, så att de tillförlitligaste värden dervid i me- 

 deltal gifvit 419,4 kilogrammeter. Mayer anställde icke sjelf 

 några experimenter, utan deducerade sina resultater theore- 

 tiskt ur några kända och konstaterade verkningar af värmet 

 på vissa kroppar. Han utgick dervid från ett eget åskåd- 

 ningssätt af kropparnas inre struktur och deras förhållande 

 till värmet, hvilket utgör uppränningen till den nu gällande 

 dynamiska värmetheorien. För att kunna inse riktigheten 

 af hans förfarande, måste vi derföre göra oss bekanta med 

 denna theoris grundprinciper, i anledning hvaraf en i möjli- 



