145 



omkring hvarann samt intaga hvilka lägen och ställningar 

 som helst, hvilka af yttre inverkningar bestämmas. Då in- 

 träda de i det liqvida, flytande tillståndet. Men sjelfva be- 

 frielsen ifrån kohesionens stela tvång kan ej försiggå utan 

 ett särskildt arbete på molekylerna och så länge detta på- 

 står, ökas icke deras svängningars storlek eller intensitet, 

 utan allt tillskott af värmearbetet konsumeras på nämnda be- 

 frielsehandling. Emedan temperaturen till följe deraf under 

 tiden icke ökas, oaktadt tillskottet af värme, kallade man 

 fordom det dertill använda värmet bundet eller latent, nu 

 kallar man det smältningsvärme eller smältningsarbete. Så 

 snart detta arbete är fullgjordt, begynna åter de meddelade 

 värmerörelserna användas till förstärkning af molekylernas 

 vibrationer och deras aflägsnande från hvarandra — eller, 

 såsom förut är förklaradt, till temperaturförhöjning och ut- 

 vidgning, af hvilka den sednare hos flytande kroppar är i 

 förhållande till den förra större än hos de fasta, emedan ko- 

 hesionskraftens motstånd här är mindre. Men ehuru en fly- 

 tande kropps molekyler ega en viss större frihet i sina rö- 

 relser, är den likväl ännu icke fullständig. Äfven i detta 

 tillstånd verkar molekylernas ömsesidi2,a attraktion hämman- 

 de derpå, och hvarje molekyl qvarhålles af de omgifvande i 

 samband med dem genom en ganska betydande kraft, hvil- 

 kens yttre uttryck är klotformen. Endast de ytterst eller 

 vid vätskans yta belägna blifva genom egna eller etherns 

 svängningar lösslitna äfven från detta band; denna lösryck- 

 ning får namn af afdunstning. De inträda dervid i fullkom- 

 lig frihet eller i gasformigt tillstånd. Men denna öfvergåug 

 mötes vanligtvis af något 3'ttre motstånd. En A^ätska omgif- 

 ves merendels af andra kroppar, fasta, flytande eller gasfor- 

 miga. De fasta och de flytande motstå frigörelsen af vät- 

 skans enskilda molekyler genom sin kohesion och tyngd, 

 hvilka derföre af dem dessutom måste besegras; dock kunna 

 de möjligtvis intränga emellan deras molekyler, gifva åt dessa 

 starkare rörelser och mer eller mindre fullständigt bana sig 

 väg genom dem. Ofvanom vätskan befindtliga gaser göra 

 deremot ett mindre motstånd, men då deras molekyler röra 



