146 



sig fritt i alla riktningar, måste det hända att de ifrån vät- 

 skan utkommande mötas af dessa, och om de innehafva en 

 större lefvande kraft, stötas af dem tillbaka till sitt förra till- 

 stånd; först då, när vätskans frigjorda molekyler genom tem- 

 peraturens stegring erhållit en rörelsekraft lika stor eller 

 större än ' gasens, kunna de ej mera af dem hindras, man 

 säger då att vätskans temperatur stigit till kokpunkten och 

 öfvergången till gasform, som nu är obehindrad och kan ske 

 ej blott på ytan, utan äfven i det inre af vätskan, kallas 

 kohning. Kroppens molekyler blifva då helt och hållet fri- 

 2;jorda från kohesionens hämmande skrankor och så långt 

 aflägsnade ifrån hvarandra, att deras ömsesidiga attraktion 

 upphörer. Men i och för slitandet af detta sista band, er- 

 fordras åter likasom till smältningen ett specielt värmearbete, 

 — detta kallas afdunstningsvärme — som blir äfven nu la- 

 tent, d. v. s. användes icke till höjande af temperaturen och 

 gör derföre ingen verkan på thermometern. Men det sålun- 

 da upptagna arbetet — likasom äfven smältningsvärmet — 

 behålla de såsom en förstärkt arbetsförmåga, hvilken de ock 

 använda på andra kroppar när de återförsättas i sina förra 

 tillstånd. 



Man kan jemföra molekylernas tillstånd, rörelser och 

 arbeten med vid väggen af ett fängelserum förmedelst korta 

 kedjor fastsmidda fångars. I detta tillstånd — den fasta for- 

 men — kunna ej annat än små af kedjans längd bestämda 

 rörelser verkställas; genom ett särskildt arbete eller kraft- 

 ansträngning kan kedjan lossna eller afslitas — motsvarar 

 smältningsvärmet — hvarefter rörelserna blifva friare och 

 större, men ännu inskränkta inom rummets väggar — det är 

 den flytande formen — ; först efter användt arbete på dessas 

 genombrytning — afdunstningsvärmet — blifva fångarne fria. 

 . — Stundom sker denna tillvext i molekylernas rörelsekraft 

 till öfvervinnande af kohesionen så plötsligt, att ämnet öf- 

 vergår från det fasta tillståndet direkte till gasformigt eller 

 en större mängd på en gång förvandlas till gas, dervid våld- 

 samt undanträngande allt yttre motstånd, då gasbildniogen 

 benämnes explosion. Det är som om en stor mängd fångar 



